text:
motorů, které byly používány déle, než je jejich správně stanovená doba životnosti, se může projevit zhoršení činnosti systému OBD a jeho citlivosti, jako například v případech, kdy jsou překročeny mezní hodnoty OBD dříve, než systém OBD hlásí řidiči vozidla chybnou funkci.
 Výše uvedený odstavec nerozšiřuje odpovědnost výrobce motoru za shodnost motoru na dobu po vypršení jeho regulované doby životnosti (tj. časového intervalu nebo ujeté vzdálenosti, během kterých platí emisní normy nebo mezní hodnoty emisí).
 4.1. Žádost o schválení systému OBD
 4.1.1. Primární schválení
 Výrobce systému motoru může zažádat o schválení systému OBD jedním ze tří následujících způsobů:
 a)
 výrobce systému motoru zažádá o schválení konkrétního systému OBD tak, že doloží, že tento systém OBD splňuje všechna ustanovení této přílohy;
 b)
 výrobce systému motoru zažádá o schválení rodiny emisních systémů OBD tak, že doloží, že systém základního motoru systémů OBD této rodiny splňuje všechna ustanovení této přílohy;
 Výrobce systému motoru zažádá o schválení systému OBD tak, že doloží, že tento systém OBD splňuje kritéria pro příslušnost do rodiny emisních systémů OBD, které již bylo uděleno schválení.
 4.1.2. Rozšíření / úpravy stávajícího schválení
 4.1.2.1. Rozšíření k zahrnutí dalšího nového systému motoru do rodiny emisních systémů OBD
 Na žádost výrobce a po schválení orgánem schválení typu může být do schválené rodiny emisních systémů OBD zařazen nový systém motoru jako její další člen, a to v případě, že všechny systémy motorů v takto rozšířené rodině emisních systémů OBD i poté sdílejí způsoby monitorování a diagnostiky chybných funkcí souvisejících s emisemi.
 Jestliže jsou všechny konstrukční prvky systému základního motoru systémů OBD reprezentativní i pro nově zařazený systém motoru, zůstává systém základního motoru systémů OBD beze změny a výrobce pozmění soubor dokumentace v souladu s odstavcem 8 této přílohy.
 Jestliže nový systém motoru vykazuje konstrukční prvky, které nejsou reprezentovány systémem základního motoru systémů OBD, a zároveň by nový motor reprezentoval celou rodinu, stává se nový systém motor novým systémem základního motoru systémů OBD. V tomto případě musí být doloženo, že nové konstrukční prvky OBD splňují ustanovení této přílohy, a soubor dokumentace musí být pozměněn v souladu s odstavcem 8 této přílohy.
 4.1.2.2. Rozšíření k zahrnutí konstrukční změny, která má vliv na systém OBD
 V případě, že dojde ke konstrukční změně systému OBD, může být na žádost výrobce a po schválení orgánem schválení typu uděleno rozšíření stávajícího schválení, doloží-li výrobce, že konstrukční změny splňují ustanovení této přílohy.
 Soubor dokumentace musí být pozměněn podle odstavce 8 této přílohy.
 Jestliže stávající schválení platí pro rodinu emisních systémů OBD, výrobce musí orgánu schválení typu prokázat, že způsoby monitorování/diagnostiky chybných funkcí souvisejících s emisemi jsou nadále pro celou rodinu shodné a že systém základního motoru systémů OBD je i nadále pro rodinu reprezentativní.
 4.1.2.3. Úprava schválení za účelem zahrnutí překlasifikování chybné funkce
 Tento odstavec se použije v případě, kdy po žádosti orgánu, který udělil schválení, nebo ze své vlastní iniciativy výrobce zažádá o úpravu stávajícího schválení, aby mohla být překlasifikována jedna nebo více chybných funkcí.
 Podle ustanovení této přílohy musí být prokázána shodnost nové klasifikace a podle odstavce 8 této přílohy


text:
musí být pozměněn soubor dokumentace.
 4.2. Požadavky na monitorování
 Všechny součásti a systémy související s emisemi obsažené v systému motoru musí být monitorovány systémem OBD v souladu s požadavky stanovenými v dodatku 3 a u dvoupalivových motorů nebo vozidel v oddílu 7 přílohy 15. Nevyžaduje se však, aby systém OBD používal samostatné monitorovací funkce pro zjišťování každé chybné funkce uvedené v dodatku 3 a u dvoupalivových motorů nebo vozidel v oddílu 7 přílohy 15.
 Systém OBD musí monitorovat své vlastní součásti.
 Položky v dodatku 3 k této příloze uvádějí systémy nebo součásti, u kterých je vyžadováno, aby byly systémem OBD monitorovány, a popisuje způsoby monitorování očekávané u každé z těchto součástí nebo systémů (tj. monitorování mezních hodnot, monitorování činnosti, monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování součástí).
 Výrobce může zahrnout monitorování dalších systémů a součástí.
 4.2.1. Výběr monitorovacích technik
 Schvalovací orgány mohou výrobci povolit použití jiného typu monitorovací techniky, než která je uvedena v dodatku 3 a u dvoupalivových motorů nebo vozidel v oddílu 7 přílohy 15. Výrobce musí prokázat, že jím zvolený typ monitorování je stabilní, včasný a účinný (tj. technickými podklady, výsledky zkoušek, předchozími dohodami atd.).
 V případě, že systém a/nebo součást nespadají do dodatku 3 a u dvoupalivových motorů nebo vozidel do oddílu 7 přílohy 15, výrobce poskytne schvalovacímu orgánu ke schválení postup monitorování. Schvalovací orgán schválí zvolený typ monitorování a monitorovací techniky (tj. monitorování mezních hodnot, monitorování činnosti, monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování součástí), bylo-li srovnáním s konkrétními typy v dodatku 3 a u dvoupalivových motorů nebo vozidel v oddílu 7 přílohy 15 výrobcem prokázáno, že jsou stabilní, včasné a účinné (tj. technickými podklady, výsledky zkoušek, předchozími dohodami atp.).
 4.2.1.1. Vztah se skutečnými emisemi
 V případě monitorování mezních hodnot emisí se požaduje usouvztažnění se specifickými emisemi zkušebního cyklu. Tento vztah se obvykle dokazuje na zkušebním motoru v laboratorních podmínkách.
 Ve všech ostatních případech monitorování (tj. monitorování činnosti, monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování součástí) není prokázání vztahu vůči skutečným emisím nutné. Orgán schválení typu však může požádat o údaje ze zkoušek k ověření klasifikace vlivů chybných funkcí, jak je popsáno v odstavci 6.2 této přílohy.
 Příklady:
 Chybná elektrická funkce nemusí vyžadovat prokázání vztahu, protože se jedná o chybnou funkci s hodnotami ano/ne. Chybná funkce filtru částic vznětového motoru DPF monitorovaná přes tlakový rozdíl nemusí vyžadovat prokázání vztahu, protože chybnou funkci předpokládá.
 Prokáže-li výrobce v souladu s požadavky na prokazování v této příloze, že emise by při celkovém selhání nebo odebrání součásti nebo systému nepřesáhly mezní hodnoty OBD, monitorování činnosti této součásti nebo systému bude uznáno.
 Použije-li se k monitorování emisí konkrétní znečišťující látky čidlo emisí ve výfukové trubce, všechny ostatní monitorovací funkce mohou být z dalšího prokazování vztahu vůči skutečným hodnotám emisí dané znečišťující látky vyňaty. Takové vynětí nicméně nevyloučí potřebu zahrnout tyto monitorovací funkce jakožto součást systému OBD při použití jiných monitorovacích funkcí, protože tyto monitorovací funkce jsou i nadále nutné k izolaci chybné funkce.
 Chybná funkce musí být vždy klasifikována podle odstavce 4.5 na základě vlivu na emise, bez ohledu na typ monitorování, který

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
je ke zjišťování této chybné funkce použit.
 4.2.2. Monitorování součástí (vstupní/výstupní součásti/systémy)
 V případě vstupních součástí, které náleží systému motoru, musí systém OBD zjistit přinejmenším selhání elektrických okruhů a kde je to možné, selhání snímačů.
 Diagnostika selhání snímačů pak ověří, že výstup čidla není ani příliš vysoký ani příliš nízký (tj. proběhne „dvoustranná“ diagnostika).
 V proveditelném rozsahu a se souhlasem orgánu schválení typu bude systém OBD odděleně zjišťovat selhání snímačů (např. příliš vysoký nebo příliš nízký signál) a selhání elektrických okruhů (např. nad rozsah a pod rozsah). Dále se budou ukládat jedinečné diagnostické chybové kódy pro každou odlišnou chybnou funkci (např. nad rozsah, pod rozsah a selhání snímačů).
 V případě výstupních součástí, které náleží systému motoru, musí systém OBD zjistit přinejmenším selhání elektrických okruhů a kde je to možné i případy, kdy nenastane řádná funkční odezva na počítačový povel.
 V proveditelném rozsahu a se souhlasem orgánu schválení typu bude systém OBD odděleně zjišťovat selhání činnosti, selhání elektrických okruhů (např. nad rozsah a pod rozsah) a ukládat jedinečné diagnostické chybové kódy pro každou odlišnou chybnou funkci (např. pod rozsah, nad rozsah a selhání funkce).
 Systém OBD bude také provádět monitorování snímačů u informací přicházejících ze součástí nebo poskytnutých součástem, které nepatří do systému motoru v případě, že tyto informace ohrožují řádnou činnost systému regulace emisí a/nebo systému motoru.
 4.2.2.1. Výjimky z monitorování součástí
 Monitorování selhání elektrických okruhů a v proveditelném rozsahu selhání funkce a snímačů systému motoru se nevyžaduje, jsou-li splněny všechny následující podmínky:
 a)
 selhání má za následek zvýšení hladiny emisí kterékoli znečišťující látky o méně než 50 % mezní hodnoty regulovaných emisí; a
 b)
 selhání nezpůsobuje překročení žádné mezní hodnoty regulovaných emisí (3); a
 c)
 selhání neovlivňuje součást nebo systém, které umožňují řádnou činnost systému OBD; a
 d)
 selhání významně nezpožďuje, ani neovlivňuje schopnost systému regulace emisí fungovat tak, jak bylo původně určeno (například poruchu systému ohřevu činidla v chladných podmínkách nelze považovat za výjimku).
 Určení vlivu na emise se provede na stabilizovaném systému motoru na zkušebním stanovišti s dynamometrem podle prokazovacích postupů této přílohy.
 Pokud by toto prokazování nevedlo k přesvědčivému závěru ohledně kritéria d), předloží výrobce orgánu schválení typu příslušné prvky projektu, jako je osvědčená technická praxe, odborná zdůvodnění, simulace, výsledky zkoušek apod.
 4.2.3. Frekvence monitorování
 Monitorovací funkce musí pracovat nepřetržitě vždy, když jsou splněny podmínky monitorování, nebo jednou za sled operací (např. u monitorovacích funkcí, které provozem způsobují zvýšení emisí).
 Na žádost výrobce může orgán schválení typu schválit monitorovací funkce, které nepracují nepřetržitě. V takovém případě výrobce jasně informuje orgán schválení typu a popíše podmínky, za kterých monitorovací funkce pracují a návrh doloží příslušnými prvky projektu (např. osvědčenou technickou praxí).
 Monitorovací funkce musí být v provozu během příslušného zkušebního cyklu OBD, jak je uvedeno v odstavci 7.2.2.
 Provoz monitorovací funkce se považuje za nepřetržitý, je-li funkce v provozu nejméně dvakrát za sekundu a vyhodnocuje-li přítomnosti nebo nepřítomnost selhání ve vztahu k dané monitorovací funkci do 15 sekund. Je-li frekvence záznamu signálu ze vstupních nebo výstupních součástí do počítače pro potřeby řízení motoru nižší než dva záznamy


text:
za sekundu, provoz monitorovací funkce je též považován za nepřetržitý, jestliže systém přítomnost či nepřítomnost selhání ve vztahu k dané monitorovací funkci vyhodnocuje pokaždé, když k záznamu dochází.
 U součástí nebo systémů monitorovaných nepřetržitě se nevyžaduje, aby byly výstupní součásti/systém aktivovány pouze za účelem sledování této výstupní součásti/systému.
 4.3. Požadavky na záznam informací o OBD
 Je-li zjištěna chybná funkce, ale není zatím potvrzena, je považována za „možný diagnostický chybový kód DTC“ a v souladu s tím je zaznamenán status „nevyhodnocený diagnostický chybový kód DTC“. „Možný diagnostický chybový kód DTC“ nevede k aktivaci varovného systému podle odstavce 4.6.
 Chybná funkce může být během prvního sledu operací přímo označena jako „potvrzená a aktivní“ bez toho, aby byla předtím označena jako „možný diagnostický chybový kód DTC“. Bude jí přidělen status „nevyhodnocený diagnostický chybový kód DTC“ a „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“.
 V případě, že chybná funkce se statusem „dříve aktivní“ nastane znovu, může být této chybné funkci na základě rozhodnutí výrobce přímo přidělen status „nevyhodnocený diagnostický chybový kód DTC“ a „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“, aniž by jí byl přidělen status „možný diagnostický chybový kód DTC“. Je-li této chybné funkci přidělen status „možný“, zůstává jí také status „dříve aktivní“ do té doby, než je potvrzena a je aktivní.
 Monitorovací systém rozhodne, zda chybná funkce nastala před koncem toho sledu operací, který následoval ihned po sledu, kdy došlo k jejímu prvnímu zjištění. Tehdy se uloží status „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“ a aktivuje se varovný systém podle odstavce 4.6.
 V případě obnovitelné strategie chybné funkce regulace emisí MECS (tj. provoz se automaticky vrátí do normálního stavu a strategie chybné funkce regulace emisí MECS je deaktivována ihned poté, co je motor nastaven na „zapnuto“) se nemusí ukládat status „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“, pokud není před koncem následujícího sledu operací strategie chybné funkce regulace emisí MECS znovu aktivována. V případě neobnovitelné strategie chybné funkce regulace emisí MECS se status „potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC“ uloží, jakmile je strategie chybné funkce regulace emisí MECS aktivována.
 Ve zvláštních případech, kdy monitorovací funkce vyžadují více než dva sledy operací k tomu, aby spolehlivě zjistily a potvrdily chybnou funkci (např. monitorovací funkce fungující na základě statistických modelů nebo spotřeby kapalin vozidla), může orgán schválení typu k monitorování povolit použití více než dvou sledů operací za předpokladu, že výrobce tuto potřebu delšího intervalu odůvodní (např. technickými podklady, výsledky pokusů, interní praxí atp.).
 Není-li potvrzená a aktivní chybná funkce již systémem během jednoho úplného sledu operací zjištěna, je jí na začátku dalšího sledu operací přidělen status „dříve aktivní“, který jí zůstane, dokud informace o OBD související s touto chybnou funkcí není vymazána čtecím nástrojem nebo vymazána z paměti počítače podle odstavce 4.4.
 Poznámka: Požadavky předepsané v tomto odstavci doplňují obrázky v dodatku 2 k této příloze.
 4.4. Požadavky na mazání informací o OBD
 Diagnostický chybový kód DTC a příslušné informace (včetně příslušných údajů „freeze frame“) nesmí být z paměti počítače samotným systémem OBD vymazány, dokud DTC nemá status „dříve aktivní“ alespoň


text:
po dobu 40 zahřívacích cyklů nebo 200 hodin provozu motoru, podle toho, která možnost nastane dříve. Systém OBD vymaže všechny kódy DTC a příslušné informace (včetně přidělených údajů „freeze frame“) na vyžádání čtecího nástroje nebo nástrojem údržby.
 4.5. Požadavky na klasifikaci chybné funkce
 Klasifikace chybné funkce určuje třídu, do které je chybná funkce zařazena, když je zjištěna, v souladu s požadavky v odstavci 4.2 této přílohy.
 Chybná funkce je zařazena do jedné třídy na celou dobu životnosti vozidla, pokud orgán, který udělil schválení, nebo výrobce nezjistí, že je nutné překlasifikování této chybné funkce.
 Pokud by chybná funkce vedla k rozdílné klasifikaci pro různé regulované znečišťující emise nebo pro její vliv na jiné monitorovací funkce, chybná funkce bude zařazena do té třídy, která má přednost v selektivní strategii výběru údajů pro displej.
 Je-li na základě zjištění chybné funkce aktivována strategie chybné funkce regulace emisí MECS, je tato chybná funkce klasifikována buď podle vlivu aktivované strategie chybné funkce regulace emisí MECS na emise, nebo podle jejího vlivu na jiné monitorovací funkce. Chybná funkce je poté zařazena do té třídy, která má přednost v selektivní strategii výběru údajů pro displej.
 4.5.1. Chybná funkce třídy A
 Chybná funkce bude označena třídou A, předpokládá-li se, že jsou překročeny příslušné mezní hodnoty OBD (OTL).
 Objeví-li se chybná funkce spadající do této třídy, bere se v úvahu, že hladina emisí nemusí být nad mezními hodnotami OBD (OTL).
 4.5.2. Chybná funkce třídy B1
 Chybná funkce bude označena třídou B1, jestliže existují okolnosti, které mohou způsobit, že emise překročí OTL, ale u kterých nemůže být vliv na emise přesně stanoven a skutečné hodnoty emisí tak mohou být nad i pod hodnotami OTL.
 Příklady chybných funkcí třídy B1 mohou být chybné funkce zjištěné monitorovacími funkcemi, které stanovují hodnoty emisí na základě snímaní čidly nebo monitorování s omezenými možnostmi.
 Třída chybných funkcí B1 zahrnuje chybné funkce, které omezují schopnost systému OBD provádět monitorování chybných funkcí třídy A nebo B1.
 4.5.3. Chybná funkce třídy B2
 Chybná funkce bude označena třídou B2, jestliže existují okolnosti, o kterých se předpokládá, že ovlivňují emise, avšak nikoli do té míry, aby překročily OTL.
 Chybné funkce, které omezují schopnost systému OBD provádět monitorování chybných funkcí třídy B2, budou klasifikovány do třídy B1 nebo B2.
 4.5.4. Chybná funkce třídy C
 Chybná funkce bude označena třídou C, jestliže existují monitorované okolnosti, o kterých se předpokládá, že ovlivňují emise, avšak nikoli do té míry, aby překročily mezní hodnoty regulovaných emisí.
 Chybné funkce, které omezují schopnost systému OBD provádět monitorování chybných funkcí třídy C, budou klasifikovány do třídy B1 nebo B2.
 4.6. Systém varování
 Selhání součásti varovného systému nesmí vést k tomu, že by systém OBD přestal fungovat.
 4.6.1. Požadavky MI
 Indikátor chybné funkce je vizuální signál, který musí být viditelný za jakýchkoli světelných podmínek. Indikátor chybné funkce musí být žlutý nebo oranžový (v souladu s definicí předpisu č. 37 EHK/OSN) varovný signál označený symbolem 0640 v souladu s normou ISO 7000:2004.
 4.6.2. Systém rozsvěcování indikátoru MI
 V závislosti na chybné funkci/funkcích zjištěných systémem OBD se indikátor MI rozsvítí podle jednoho


text:
z aktivačních režimů popsaných v následující tabulce.
 Aktivační režim 1
 Aktivační režim 2
 Aktivační režim 3
 Aktivační režim 4
 Podmínky aktivace
 chybná funkce nenastala
 chybná funkce třídy C
 chybná funkce třídy B a počitadla B1 < 200 h
 chybná funkce třídy A nebo počitadlo B1 > 200 h
 Klíček „zapnuto“ motor „zapnuto“
 nezobrazuje se
 selektivní strategie výběru údajů pro displej
 selektivní strategie výběru údajů pro displej
 selektivní strategie výběru údajů pro displej
 Klíček „zapnuto“ motor „vypnuto“
 harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej
 harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej
 harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej
 harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej
 Strategie výběru údajů pro displej vyžaduje, aby byl indikátor MI aktivován podle třídy, do které byla chybná funkce zařazena. Tato strategie je uzamčena softwarovým naprogramováním, které není běžně přístupné prostřednictvím čtecího nástroje.
 Aktivační strategie MI při klíčku v pozici „zapnuto“ a motoru v pozici „vypnuto“ je popsána v odstavci 4.6.4.
 Obrázky B1 a B2 ilustrují předepsané aktivační strategie při klíčku v pozici „zapnuto“ a motoru v pozici „zapnuto“, nebo „vypnuto“.
 Obrázek B1
 Zkouška žárovky a indikace připravenosti
 Obrázek B.2
 Strategie zobrazování chybné funkce: použitelná je pouze selektivní strategie výběru údajů pro displej
 4.6.3. Aktivace indikátoru MI, je-li motor v pozici „zapnuto“
 Je-li klíček přepnut do pozice „zapnuto“ a motor nastartován (motor v pozici „zapnuto“), indikátor MI bude vypnut, pokud nebyly splněny požadavky v odstavci 4.6.3.1.
 4.6.3.1. Strategie zobrazování indikátoru MI
 Pro účely aktivace MI bude mít nepřetržitá indikace MI přednost před krátkou indikací MI a indikací MI na vyžádání. Pro účely aktivace MI bude mít krátká indikace MI přednost před indikací MI na vyžádání.
 4.6.3.1.1. Chybné funkce třídy A
 Systém OBD aktivuje nepřetržitou indikaci MI při uložení potvrzeného diagnostického chybového kódu DTC přiřazeného chybné funkci třídy A.
 4.6.3.1.2. Chybné funkce třídy B
 Systém OBD aktivuje krátkou indikaci MI při přepnutí klíčku do pozice „zapnuto“, které bude následovat po uložení potvrzeného a aktivního diagnostického chybového kódu DTC přiřazeného chybné funkci třídy B.
 Jakmile počitadlo B1 dosáhne 200 hodin, systém OBD aktivuje nepřetržitou indikaci MI.
 4.6.3.1.3. Chybné funkce třídy C
 Výrobce může poskytnout přístup k informacím o chybných funkcích třídy C použitím indikace MI na vyžádání, která bude k dispozici do doby, než je motor nastartován.
 4.6.3.1.4. Program deaktivace indikátoru MI
 Pokud dojde k monitorovací akci, nepřetržitá indikace MI se přepne na krátkou indikaci MI za předpokladu, že chybná funkce, která původně nepřetržitou indikaci MI aktivovala, není během aktuálního sledu operací zjištěna a že nepřetržitá indikace MI není aktivována na základě jiné chybné funkce.
 Krátká indikace MI je deaktivována, pokud chybná funkce není zjištěna během 3 po sobě jdoucích sledů operací po sledu operací, kdy monitorovací funkce vyhodnotila nepřítomnost chybné funkce, a indikátor MI není aktivován na základě jiné chybné funkce třídy A nebo B.
 Obrázky 1, 4A a 4B v dodatku 2 této přílohy znázorňují deaktivaci krátké a nepřetržité indikace MI v případě různých použití.
 4.6.4. Aktivace indikátoru MI, je-li klíček v pozici „zapnuto“ / motor v pozici „vypnuto“
 Aktivace indikátoru MI při klíčku v pozici „zapnuto“ / motor v pozici


text:
„vypnuto“ se skládá ze dvou sledů oddělených 5sekundovým intervalem, během kterého je indikátor MI vypnut:
 a)
 účelem prvního sledu je potvrdit funkčnost indikátoru MI a připravenost monitorovaných součástí;
 b)
 účelem druhého sledu je udávat přítomnost chybné funkce.
 Druhý sled se opakuje, dokud není motor nastartován (4) (motor v pozici „zapnuto“) nebo dokud klíček není přepnut do pozice „vypnuto“.
 Na žádost výrobce se tato aktivace může objevit pouze jednou během sledu operace (například v případě systémů start-stop).
 4.6.4.1. Funkčnost/připravenost indikátoru MI
 Indikátor MI musí poskytnout stálou indikaci po dobu 5 sekund a potvrdit tak, že je funkční.
 Indikátor MI zůstane v pozici „vypnuto“ po dobu 10 sekund.
 Úplnou připravenost všech monitorovaných součástí indikátor MI potvrdí tak, že zůstane v pozici „zapnuto“ po dobu 5 sekund.
 Neúplnou připravenost jedné nebo více monitorovaných součástí indikátor MI udá tak, že jednou za 5 sekund blikne.
 Indikátor MI zůstane v pozici „vypnuto“ po dobu 5 sekund.
 4.6.4.2. Přítomnost/nepřítomnost chybné funkce
 Po sledu popsaném v odstavci 4.6.4.1 indikátor MI ohlásí přítomnost chybné funkce řadou rozsvícení nebo nepřetržitým svícením, v závislosti na příslušném aktivačním režimu, jak je popsáno v následujících odstavcích, nebo udá nepřítomnost chybné funkce řadou rozsvícení. Každé případné rozsvícení představuje zapnutí indikátoru MI na 1 sekundu a vypnutí na 1 sekundu; po řadě rozsvícení následuje interval 4 sekund, kdy je indikátor MI vypnut.
 Připadají v úvahu čtyři aktivační režimy, přičemž aktivační režim 4 má přednost před aktivačními režimy 1, 2 a 3, aktivační režim 3 má přednost před aktivačními režimy 1 a 2 a aktivační režim 2 má přednost před aktivačním režimem 1.
 4.6.4.2.1. Aktivační režim 1 – nepřítomnost chybné funkce
 Indikátor MI bliká po dobu jednoho rozsvícení.
 4.6.4.2.2. Aktivační režim 2 – indikace MI na vyžádání
 Pokud systém OBD aktivuje podle selektivní strategie výběru údajů pro displej popsané v odstavci 4.6.3.1 indikaci MI na vyžádání, indikátor MI bude blikat po dobu dvou rozsvícení.
 4.6.4.2.3. Aktivační režim 3 – krátká indikace MI
 Pokud systém OBD aktivuje podle selektivní strategie výběru údajů pro displej popsané v odstavci 4.6.3.1 krátkou indikaci MI, indikátor MI bude blikat po dobu tří rozsvícení.
 4.6.4.2.4. Aktivační režim 4 – nepřetržitá indikace MI
 Pokud systém OBD aktivuje podle selektivní strategie výběru údajů pro displej popsané v odstavci 4.6.3.1 nepřetržitou indikaci MI, indikátor MI bude nepřetržitě svítit.
 4.6.5. Počitadla přiřazená chybným funkcím.
 4.6.5.1. Počitadla MI
 4.6.5.1.1. Počitadlo nepřetržité indikace MI
 Systém OBD musí obsahovat počitadlo nepřetržité indikace MI, které bude ukládat počet hodin, kdy byl motor v provozu a zároveň byla aktivní nepřetržitá indikace MI.
 Počitadlo nepřetržité indikace MI bude počítat až do nejvyšší hodnoty umožněné 2bytovým počitadlem s rozlišením 1 hodina a napočítanou hodnotu uchová, pokud nenastanou podmínky k tomu, aby počitadlo mohlo být vynulováno.
 Počitadlo nepřetržité indikace MI musí fungovat takto:
 a)
 pokud počitadlo nepřetržité indikace MI začíná počítat od nuly, začne počítat v okamžiku, kdy je nepřetržitá indikace MI aktivována;
 b)
 v okamžiku, kdy nepřetržitá indikace MI přestane být aktivní, se počitadlo nepřetržité indikace MI zastaví a uchová napočítanou hodnotu;
 c)
 pokud je během 3 sledů operací zjištěna chybná funkce,


text:
která vyvolá nepřetržitou indikaci MI, počitadlo nepřetržité indikace MI pokračuje v počítání od hodnoty, na které se předtím zastavilo;
 d)
 pokud je po 3 sledech operací od posledního zastavení počitadla zjištěna chybná funkce, která vyvolá nepřetržitou indikaci MI, počitadlo nepřetržité indikace MI začne počítat znovu od nuly;
 e)
 počitadlo nepřetržité indikace MI musí být vynulováno, jestliže:
 i)
 během 40 zahřívacích cyklů nebo 200 hodin provozu motoru (podle toho, co nastane dříve) od posledního zastavení počitadla není zjištěna žádná chybná funkce, která vyvolá nepřetržitou indikaci MI; nebo
 ii)
 čtecí nástroj OBD vyšle systému OBD signál k vymazání informací OBD.
 Obrázek C1
 Ilustrace principů aktivace počitadel indikátoru MI
 Obrázek C2
 Ilustrace principů aktivace počitadel indikátoru B1
 4.6.5.1.2. Kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI
 Systém OBD musí obsahovat kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI, které bude ukládat kumulativní počet hodin za dobu životnosti motoru, kdy byl motor v provozu a zároveň byla aktivní nepřetržitá indikace MI.
 Kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI bude počítat až do nejvyšší hodnoty umožněné 2bytovým počitadlem s rozlišením 1 hodina a napočítanou hodnotu uchová.
 Kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI nesmí být vynulováno systémem motoru, čtecím nástrojem ani při odpojení baterie.
 Kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI musí fungovat takto:
 a)
 kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI začne počítat, když je aktivována nepřetržitá indikace MI;
 b)
 v okamžiku, kdy nepřetržitá indikace MI přestane být aktivní, se kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI zastaví a uchová napočítanou hodnotu;
 c)
 kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI opět začne počítat od hodnoty, na které se předtím zastavilo, když je aktivována nepřetržitá indikace MI.
 Obrázek C1 ilustruje princip kumulativního počitadla nepřetržité indikace MI a dodatek 2 k této příloze obsahuje příklady, které ilustrují jeho logiku.
 4.6.5.2. Počitadla přiřazená chybným funkcím třídy B1.
 4.6.5.2.1. Jediné počitadlo třídy B1
 Systém OBD musí obsahovat počitadlo B1, které bude ukládat počet hodin, kdy byl motor v provozu a zároveň byla přítomna chybná funkce třídy B1.
 Počitadlo B1 musí fungovat takto:
 a)
 počitadlo B1 začne počítat v okamžiku, kdy je zjištěna chybná funkce třídy B1 a je uložen potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC;
 b)
 počitadlo B1 se zastaví a uchová napočítanou hodnotu, jestliže žádná chybná funkce třídy B1 není potvrzená a aktivní nebo když byly všechny chybné funkce třídy B1 vymazány čtecím nástrojem;
 c)
 počitadlo B1 začne opět počítat od hodnoty, na které se předtím zastavilo, jestliže je během 3 sledů operací zjištěna další chybná funkce třídy B1.
 V případě, že počitadlo B1 přesáhne počet 200 hodin provozu motoru, systém OBD nastaví počitadlo na 190 hodin provozu motoru, když systém OBD zjistí, že chybná funkce třídy B1 již není potvrzená a aktivní nebo když jsou všechny chybné funkce třídy B1 vymazány čtecím nástrojem. Počitadlo B1 začne počítat od údaje 190 hodin provozu motoru, jestliže je během 3 sledů operací zjištěna další chybná funkce třídy B1.
 Počitadlo B1 se vynuluje, jestliže se vyskytnou tři po sobě jdoucí sledy operací, během kterých nebudou zjištěny žádné chybné funkce třídy B1.
 Poznámka: Počitadlo B1 neukazuje počet hodin provozu motoru, během kterých byla přítomna jedna konkrétní chybná funkce


text:
třídy B1.
 Počitadlo B1 může sečíst počet hodin dvou nebo více různých chybných funkcí třídy B1, aniž pro některou z nich platil časový údaj, který počitadlo ukazuje.
 Počitadlo B1 má pouze určit, kdy bude aktivována nepřetržitá indikace MI.
 Obrázek C2 ilustruje princip počitadla B1 a dodatek 2 k této příloze obsahuje příklady, které ilustrují jeho logiku.
 4.6.5.2.2. Více počitadel B1
 Výrobce může použít více počitadel B1. V takovém případě musí být systém schopen přidělit každé chybné funkci třídy B1 konkrétní počitadlo B1.
 Řízení každého počitadla B1 musí probíhat podle stejných pravidel jako při použití jediného počitadla B1 a každé počitadlo B1 začne počítat, když je zjištěna přiřazená chybná funkce třídy B1.
 4.7. Informace OBD
 4.7.1. Ukládané informace
 Informace ukládané systémem OBD musí být k dispozici na vyžádání z místa mimo vozidlo ve formě těchto souborů:
 a)
 informace o stavu motoru;
 b)
 informace o aktivních chybných funkcích souvisejících s emisemi;
 c)
 informace k účelům oprav.
 4.7.1.1. Informace o stavu motoru
 Tyto informace poskytnou správnímu orgánu (5) přehled o statusu indikace chybných funkcí a přiřazené údaje (např. údaje počitadla nepřetržité indikace MI, údaje o připravenosti).
 Systém OBD poskytne všechny informace (v souladu s příslušným normovaným souborem v dodatku 6 k této příloze) pro externí zkušební zařízení používané při silničních kontrolách, aby mohly být údaje využity a aby měl správní orgán k dispozici tyto informace:
 a)
 informace o selektivní/neselektivní strategii výběru údajů pro displej;
 b)
 identifikační číslo vozidla (VIN);
 c)
 informaci o přítomnosti nepřetržité indikace MI;
 d)
 informace o připravenosti systému OBD;
 e)
 počet hodin provozu motoru, kdy byla naposledy aktivována nepřetržitá indikace MI (počitadlo nepřetržité indikace MI).
 Tyto informace musí být přístupné pouze ke čtení (tj. nesmazatelné).
 4.7.1.2. Informace o aktivních chybných funkcích souvisejících s emisemi
 Tyto informace poskytnou inspekční stanici (6) podmnožinu údajů OBD souvisejících s motorem, včetně statusu indikátoru chybné funkce a přiřazených údajů (údaje počitadel MI) a seznam aktivních/potvrzených chybných funkcí třídy A a B a přiřazených údajů (např. údaje počitadla B1).
 Systém OBD poskytne všechny informace (v souladu s příslušným normovaným souborem v dodatku 6 k této příloze) pro externí zkušební zařízení, aby mohly být údaje využity a aby měl správní orgán k dispozici tyto informace:
 a)
 číslo celosvětového technického předpisu GTR (a revize), které má být začleněno do označení schválení typu podle předpisu č. 49;
 b)
 informace o selektivní/neselektivní strategii výběru údajů pro displej;
 c)
 identifikační číslo vozidla (VIN);
 d)
 status indikátoru chybné funkce MI;
 e)
 informace o připravenosti systému OBD;
 f)
 počet zahřívacích cyklů a počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byly uložené informace OBD naposledy vymazány;
 g)
 počet hodin provozu motoru, kdy byla naposledy aktivována nepřetržitá indikace MI (počitadlo nepřetržité indikace MI);
 h)
 kumulativní počet hodin provozu motoru s nepřetržitou indikací MI (údaje kumulativního počitadla nepřetržité indikace MI);
 i)
 hodnotu odečtenou z počitadla B1, které udává nejvyšší počet hodin provozu motoru;
 j)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy A;
 k)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí tříd B (B1 a B2);
 l)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové


text:
kódy DTC chybných funkcí třídy B1;
 m)
 identifikaci/identifikace kalibrování softwaru;
 n)
 kalibrační ověřovací číslo/čísla.
 Tyto informace musí být přístupné pouze ke čtení (tj. nesmazatelné).
 4.7.1.3. Informace k účelům oprav
 Tyto informace zprostředkují technikům všechny údaje OBD uvedené v této příloze (např. informace „freeze-frame“).
 Systém OBD poskytne všechny informace (v souladu s příslušným normovaným souborem v dodatku 6 k této příloze) pro externí opravárenské zkušební zařízení, aby mohly být údaje využity a aby měl opravář k dispozici tyto informace:
 a)
 číslo celosvětového technického předpisu GTR (a revize), které má být začleněno do označení schválení typu podle předpisu č. 49;
 b)
 identifikační číslo vozidla (VIN);
 c)
 status indikátoru chybné funkce;
 d)
 informace o připravenosti systému OBD;
 e)
 počet zahřívacích cyklů a počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byly uložené informace OBD naposledy vymazány;
 f)
 status monitorovacích funkcí (tj. „dočasně vyřazen z provozu do konce tohoto jízdního cyklu“, „dokončit tento jízdní cyklus“ nebo „nedokončit tento jízdní cyklus“) od posledního vypnutí motoru pro každou monitorovací funkci využitou k údajům o statusu připravenosti;
 g)
 počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byl aktivován indikátor chybné funkce (počitadlo nepřetržité indikace MI);
 h)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy A;
 i)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí tříd B (B1 a B2);
 j)
 kumulativní počet hodin provozu motoru s nepřetržitou indikací MI (údaje kumulativního počitadla nepřetržité indikace MI);
 k)
 hodnotu odečtenou z počitadla B1, které udává nejvyšší počet hodin provozu motoru;
 l)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy B1 a počet hodin provozu motoru z počitadla/počitadel B1;
 m)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy C;
 n)
 nevyhodnocené diagnostické chybové kódy DTC a jim přiřazené třídy;
 o)
 dříve aktivní diagnostické chybové kódy DTC a jim přiřazené třídy;
 p)
 informace získané v reálném čase o signálech čidel vybraných a podporovaných původních zařízením a o interních a výstupních signálech (viz odstavec 4.7.2 a dodatek 5 k této příloze);
 q)
 údaje „freeze-frame“ vyžadované v této příloze (viz odstavec 4.7.1.4 a dodatek 5 k této příloze);
 r)
 identifikaci/identifikace kalibrování softwaru;
 s)
 kalibrační ověřovací číslo/čísla.
 Systém OBD musí vymazat všechny uložené chybné funkce systému motoru a související údaje (informace o době provozu, „freeze frame“ atd.) v souladu s ustanoveními této přílohy, jestliže je takový požadavek zadán přes externí opravárenské zkušební zařízení v souladu s příslušnou normou stanovenou v dodatku 6 k této příloze.
 4.7.1.4. Informace „freeze frame“
 Alespoň jeden soubor informací „freeze frame“ musí být uložen v okamžiku, kdy je na základě rozhodnutí výrobce uložen buď možný diagnostický chybový kód DTC, nebo potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC. Výrobci je dovoleno aktualizovat informace „freeze frame“ tehdy, je-li nevyhodnocený diagnostický chybový kód DTC zjištěn znovu.
 Informace „freeze frame“ obsahují provozní informace o vozidle v okamžiku zjištění chybné funkce a diagnostické chybové kódy DTC přiřazené uloženým údajům. Soubor „freeze frame“ musí obsahovat informace, které jsou uvedeny v tabulce 1 dodatku 5 k této příloze. Soubor „freeze frame“ musí také obsahovat všechny informace z tabulky 2 a 3 dodatku


text:
5 k této příloze, které jsou používány k monitorování nebo regulaci konkrétní řídicí jednotkou, která kód DTC uložila.
 Při ukládání budou mít informace „freeze frame“ přiřazené chybné funkci třídy A přednost před informacemi přiřazenými chybné funkci třídy B1, které budou mít přednost před informacemi přiřazenými chybné funkci třídy B2 a analogické pravidlo platí pro informace přiřazené chybné funkci třídy C. První zjištěná chybná funkce bude mít přednost před naposledy zjištěnou chybnou funkcí, pokud naposledy zjištěná chybná funkce nespadá do vyšší třídy.
 Pokud je zařízení monitorováno systémem OBD a nevztahuje se na ně dodatek 5 k této příloze, informace „freeze frame“ musí obsahovat prvky informací pro čidla a ovládací členy tohoto zařízení, podobné těm, které jsou popsány v dodatku 5 k této příloze. To musí být při schvalování na požádání orgánem schválení typu schváleno.
 4.7.1.5. Připravenost
 S výjimkami stanovenými v odstavcích 4.7.1.5.1, 4.7.1.5.2 a 4.7.1.5.3 se připravenost nastaví na hodnotu „úplná“, jestliže monitorovací funkce nebo jejich skupina, které s tímto statusem souvisí, byly v provozu a vyhodnotily přítomnost (to znamená zaznamenaný potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC), nebo nepřítomnost selhání ve vztahu k dané monitorovací funkci od posledního vymazání na základě externí žádosti nebo příkazem (například pomocí čtecího nástroje OBD). Připravenost se nastaví na hodnotu „neúplná“, jestliže se na základě externí žádosti čtecího nástroje vymaže paměť s chybovými kódy monitorovací funkce nebo jejich skupiny.
 Běžné vypnutí motoru nesmí způsobit změnu připravenosti.
 4.7.1.5.1. Pod podmínkou schválení orgánem schválení typu může výrobce požádat, aby byl status připravenosti monitorovací funkce nastaven tak, aby ukazoval „úplná“, aniž by monitorovací funkce byla v provozu a zjistila přítomnost, nebo nepřítomnost selhání ve vztahu k dané monitorovací funkci, pokud je monitorování dočasně vyřazeno z provozu na několik sledů operací (minimálně 9 sledů operací nebo 72 hodin provozu) kvůli přetrvávající přítomnosti extrémních provozních podmínek (např. nízká okolní teplota, vysoká nadmořská výška). Všechny takové žádosti musí uvést konkrétní podmínky, za kterých dojde k vyřazení monitorovací funkce z provozu, a počet sledů operací, které mají proběhnout bez dokončení monitorování, než je ohlášen status „úplná“ připravenost. Extrémní okolní podmínky nebo podmínky nadmořské výšky v žádosti výrobce nesmí být nikdy mírnější než podmínky specifikované touto přílohou pro dočasné vyřazení OBD systému z provozu.
 4.7.1.5.2. Monitorovací funkce, na něž se vztahuje připravenost
 Připravenost je podporována pro každou monitorovací funkci nebo skupinu monitorovacích funkcí, které jsou uvedeny v této příloze a které jsou požadovány, odkazuje-li se na tuto přílohu, s výjimkou odstavců 11 a 12 dodatku 3 této přílohy.
 4.7.1.5.3. Připravenost pro nepřetržité monitorovací funkce
 Připravenost jednotlivých monitorovacích funkcí nebo skupin monitorovacích funkcí, které jsou uvedeny v odstavcích 1, 7 a 10 dodatku 3 této přílohy, požadovaná při odkazování na tuto přílohu a prostřednictvím odkazů na tuto přílohu a která je v této příloze považována za nepřetržitou, musí vždy ukazovat údaj „úplná“.
 4.7.2. Informace datového toku
 Systém OBD musí čtecímu nástroji na vyžádání v reálném čase poskytnout informace uvedené v tabulkách 1 až 4 v dodatku 5 této přílohy (skutečné hodnoty signálu by měly být použity přednostně před náhradními).
 K výpočtu parametrů zatížení a


text:
točivého momentu systém OBD ohlásí nejpřesnější hodnoty, které jsou vypočítány v rámci příslušné elektronické řídicí jednotky (např. řídicího počítače motoru).
 Tabulka 1 v dodatku 5 k této příloze obsahuje seznam povinných informací OBD souvisejících se zatížením motoru a otáčkami.
 Tabulka 3 v dodatku 5 k této příloze uvádí ostatní informace OBD, které mohou být zařazeny, jestliže je systém emisí nebo OBD používá k aktivaci nebo deaktivaci monitorovacích funkcí OBD.
 Tabulka 4 v dodatku 5 k této příloze uvádí informace, které musí být uvedeny, jestliže vyplývají z vybavení motoru nebo jestliže je motor snímá nebo vypočítává (7). Na základě rozhodnutí výrobce mohou být zařazeny další informace „freeze frame“ nebo datového toku.
 Pokud je zařízení monitorováno systémem OBD a nevztahuje se na ně dodatek 5 k této příloze (např. selektivní katalytická redukce), informace datového toku musí obsahovat prvky informací pro čidla a ovládací členy tohoto zařízení, podobné těm, které jsou popsány v dodatku 5 k této příloze. To musí být při schvalování na požádání orgánem schválení typu schváleno.
 4.7.3. Přístup k informacím OBD
 Přístup k informacím OBD musí být umožněn v souladu s normami uvedenými v dodatku 6 této přílohy a následujících pododstavcích (8).
 Přístup k informacím OBD nesmí být závislý na žádném přístupovém kódu nebo jiném zařízení nebo metodě, které by mohl poskytnout pouze výrobce či jeho dodavatelé. Vyhodnocení informací OBD nesmí vyžadovat žádné jedinečné dekódovací informace, jestliže tyto informace nejsou veřejně dostupné.
 Musí být podporována metoda jednotného přístupu ke všem informacím OBD (např. jeden bod/uzel pro všechny informace), která musí umožnit vyhledat všechny informace OBD. Tato metoda musí umožnit přístup k úplným informacím OBD vyžadovaným v této příloze. Tato metoda musí také umožnit přístup ke zvláštním, menším informačním souborům, jak je stanoveno v této příloze (např. informační soubory o shodě s technickými předpisy v případě informací OBD vztahujících se k emisím).
 Přístup k informacím OBD musí být poskytnut nejméně podle jedné z následujících sérií norem uvedených v dodatku 6 k této příloze:
 a)
 ISO 27145 s ISO 15765-4 (pro rozhraní CAN);
 b)
 ISO 27145 s ISO 13400 (pro rozhraní TCP/IP);
 c)
 SAE J1939-73.
 Kdykoli je to možné, musí výrobci použít příslušné chybové kódy definované podle ISO nebo SAE (např. P0xxx, P2xxx apod.). Jestliže taková identifikace není možná, může výrobce použít diagnostické chybové kódy podle příslušných ustanovení v ISO 27145 nebo SAE J1939. Chybové kódy musí být plně přístupné normalizovaným diagnostickým zařízením, které splňuje ustanovení této přílohy.
 Výrobce předá normalizačnímu orgánu ISO nebo SAE příslušným postupem v souladu s ISO nebo SAE diagnostická data týkající se emisí, která nejsou specifikována ISO 27145 nebo SAE J1939, avšak mají vztah k této příloze.
 Přístup k informacím OBD musí být umožněn drátovým vedením.
 Údaje OBD musí být systémem OBD poskytnuty na vyžádání čtecího nástroje, který odpovídá požadavkům příslušných norem uvedených v dodatku 6 k této příloze (komunikace s externím zkušebním zařízením).
 4.7.3.1. Drátové spojení při použití rozhraní CAN
 Rychlost přenosu drátového spojení datové linky systému OBD musí být buď 250 kb/s nebo 500 kb/s.
 Výrobce musí zvolit takovou rychlost přenosu dat a konstrukci, aby


text:
systém OBD odpovídal požadavkům norem uvedených v dodatku 6 k této příloze, na které je odkazováno v této příloze. Systém OBD musí umožňovat automatickou detekci mezi těmito dvěma hodnotami rychlosti přenosu dat prováděnou externím zkušebním zařízením.
 Rozhraní spojení vozidla a externího diagnostického zkušebního zařízení (např. čtecího nástroje) musí být normované a splňovat všechny požadavky normy ISO 15031-3 Typ A (napájení 12 VDC), Typ B (napájení 24 VDC) nebo SAE J1939-13 (napájení 12 nebo 24 VDC).
 4.7.3.2. Vyhrazeno pro drátové spojení při rozhraní TCP/IP (Ethernet).
 4.7.3.3. Umístění konektoru
 Konektor musí být umístěn na straně řidiče v prostoru pro nohy, v oblasti vymezené řidičovou stranou vozidla a řidičovou stranou středové konzoly (nebo osou vozidla, nemá-li středovou konzolu) a ne výše než na spodní úrovni volantu, když je nastaven v nejspodnější nastavitelné pozici. Konektor nesmí být umístěn na středové konzole ani v ní (tj. ani na vodorovných plochách v okolí řadiče rychlosti přimontovaného k podlaze, páky ruční brzdy nebo otvorů na nápoje, ani na svislých plochách v okolí stereo přehrávače/rádia, klimatizace nebo ovladačů navigace). Umístění konektoru musí být snadno rozpoznatelné a přístupné (např. při připojování nástroje z prostoru mimo vozidlo). U vozidel vybavených dveřmi na straně řidiče musí být po jejich otevření konektor osobou stojící (nebo v podřepu) vně vozidla na straně řidiče snadno rozpoznatelný a přístupný.
 Orgán schválení typu může na žádost výrobce schválit jiné umístění pod podmínkou, že místo namontování bude snadno přístupné a chráněné před náhodným poškozením během běžných provozních podmínek, např. umístění popsané v sérii norem ISO 15031.
 Je-li konektor zakryt nebo umístěn ve speciálním panelu, kryt nebo dvířka tohoto prostoru musí jít otevřít ručně, bez použití nástrojů a musí být jasně označeny nápisem „OBD“, aby bylo umístění konektoru zřejmé.
 Výrobce může vozidla vybavit dalšími diagnostickými konektory a datovými linkami k jím zvoleným účelům, jiným než jsou povinné funkce OBD. Odpovídá-li tento další konektor podmínkám pro jeden z normovaných diagnostických konektorů povolených dodatkem 6 k této příloze, pouze konektor vyžadovaný v této příloze bude jasně označen nápisem „OBD“, aby jej bylo možné odlišit od jiných podobných konektorů.
 4.7.4. Mazání/nulování informací OBD čtecím nástrojem
 Na vyžádání čtecího nástroje budou následující údaje z paměti počítače vymazány nebo přenastaveny na hodnotu stanovenou v této příloze.
 Údaje OBD
 Smazatelné
 Přenastavitelné (9)
 status indikátoru chybné funkce
 X
 informace o připravenosti systému OBD
 X
 počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byl aktivován indikátor chybné funkce (počitadlo nepřetržité indikace MI)
 X
 všechny diagnostické chybové kódy DTC
 X
 hodnota odečtená z počitadla B1, které udává nejvyšší počet hodin provozu motoru
 X
 počet hodin provozu motoru z počitadla/počitadel B1
 X
 údaje „freeze frame“ požadované v této příloze
 X
 Informace OBD nesmí být smazány v důsledku odpojení baterie/baterií vozidla.
 4.8. Elektronické zabezpečení
 Každé vozidlo vybavené jednotkou regulace emisí musí být vybaveno prvky k zajištění proti úpravám jiným, než které byly schváleny výrobcem. Výrobce úpravy schválí, jestliže jsou nezbytné pro diagnostiku, údržbu, kontrolu, dodatečnou montáž nebo opravy vozidla.
 Všechny přeprogramovatelné kódy počítače nebo provozní parametry musí být zajištěny proti neoprávněnému zásahu a musí poskytovat úroveň ochrany, která je přinejmenším


text:
stejná jako podle ustanovení v normě ISO 15031-7 (SAE J2186) nebo J1939-73 za předpokladu, že se výměna bezpečnostních údajů uskutečňuje pomocí protokolů a diagnostického konektoru, jak je stanoveno v této příloze. Všechny vyměnitelné paměťové čipy sloužící ke kalibraci musí být zality, uzavřeny v zapečetěném obalu nebo chráněny elektronickým algoritmem a nesmějí být vyměnitelné bez použití speciálního nářadí a postupů.
 Parametry pro činnosti motoru zakódované v počítači nesmějí být změnitelné bez použití speciálních nástrojů a postupů (tj. připájené nebo zalité součástky počítače nebo zapečetěný (nebo zapájený) kryt počítače).
 Výrobci musí podniknout odpovídající kroky, aby nebylo možno u vozidel v provozu nedovoleně zvyšovat maximální dodávku paliva.
 Výrobci mohou žádat orgán schválení typu o výjimku z některého z těchto požadavků pro vozidla, u nichž je nepravděpodobné, že by takovou ochranu potřebovala. Kritéria, podle kterých bude orgán schválení typu hodnotit při zvažování udělení výjimky, jsou mj. např. využití mikroprocesorů ke kontrole výkonu, schopnost vozidla dosahovat vysokých výkonů a plánovaný objem prodeje vozidel.
 Výrobci, kteří používají systémy programovatelného počítačového kódu (např. elektricky mazatelnou semipermanentní paměť EEPROM), musí zabránit neoprávněnému přeprogramování. Výrobci musí použít vyspělé ochranné strategie proti neoprávněným zásahům a ochranné funkce proti zapisování, které vyžadují elektronický přístup k počítači umístěnému mimo vozidlo, který provozuje výrobce. Orgán schválení typu může uznat i srovnatelné postupy, jestliže zaručují stejnou úroveň ochrany.
 4.9. Životnost systému OBD
 Systém OBD musí být navržen a konstruován tak, aby umožňoval identifikovat druhy chybných funkcí během celé doby životnosti vozidla nebo systému motoru.
 Všechna dodatečná ustanovení ohledně životnosti systémů OBD obsahuje tato příloha.
 Systém OBD nesmí být naprogramován nebo konstruován tak, aby se kdykoli po celou dobu životnosti vozidla zcela nebo částečně deaktivoval na základě stáří vozidla a/nebo jeho najetých kilometrů, ani systém nesmí obsahovat algoritmus nebo strategii určenou k průběžnému snižování účinnosti systému OBD.
 5. PROVOZNÍ POŽADAVKY
 5.1. Limitní hodnoty
 Mezní hodnoty OBD pro příslušná monitorovací kritéria vymezená v dodatku 3 k této příloze jsou stanoveny v hlavní části tohoto předpisu.
 5.2. Dočasné vyřazení systému OBD z provozu
 Schvalovací orgány mohou schválit dočasné vyřazování systému OBD z provozu za podmínek, které stanovují následující pododstavce.
 Při schvalování typu musí výrobce poskytnout orgánu schválení typu podrobný popis každé strategie, která dočasně vyřazuje systém OBD z provozu, a údaje a/nebo technickou zprávu, které doloží, že monitorování za takových podmínek by bylo nespolehlivé nebo nevhodné.
 V každém případě musí být monitorování znovu zapnuto, jakmile podmínky vedoucí k dočasnému vyřazení systému z provozu pominou.
 5.2.1. Bezpečnost provozu motoru/vozidla
 Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování dotčených systémů OBD z provozu v době, kdy jsou aktivní strategie provozní bezpečnosti.
 Monitorovací systém OBD nemusí vyhodnocovat součásti během chybné funkce, pokud by takové vyhodnocení vedlo k ohrožení bezpečného používání vozidla.
 5.2.2. Okolní teplota a nadmořská výška
 Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování monitorovacích funkcí systému OBD z provozu:
 a)
 při okolní teplotě nižší než 266 K (–7 °C) v případě, kdy teplota chladiva nedosáhla minimální teploty nejméně 333 K (60 °C); nebo
 b)
 při okolní teplotě nižší než 266K (–7 °C) v případě zmrzlého činidla; nebo
 c)
 při okolní teplotě vyšší


text:
než 308 K (35 °C); nebo
 d)
 ve výškách nad 2 500 m nad mořem.
 Výrobci mohou dále zažádat o schválení vyřazování monitorovacích funkcí systému OBD z provozu při jiných okolních teplotách a nadmořských výškách, doloží-li údaji a/nebo technickou zprávou, že za takových okolních teplot by došlo k chybě v diagnostice kvůli jejich vlivu na součást samotnou (např. zamrznutí součásti, vliv na kompatibilitu odchylek čidel).
 Poznámka: Okolní podmínky mohou být určeny nepřímými metodami. Například okolní teplota může být stanovena na základě teploty nasávaného vzduchu.
 5.2.3. Nízká hladina paliva
 Výrobci mohou požádat o schválení vypnutí monitorovacích systémů, které jsou ovlivněny nízkou hladinou paliva nebo nízkým tlakem nebo vypotřebováním paliva (např. v případě zjištění chybné funkce palivového systému nebo selhání zapalování) takto:
 Nafta
 Plyn
 NG
 LPG
 a)
 Hladina paliva pokládaná za nízkou pro účel takového vyřazení z provozu nesmí překročit 100 litrů nebo 20 % jmenovitého objemu nádrže, podle toho, která hodnota je menší.
 X
 X
 b)
 Tlak paliva v nádrži pokládaný za nízký pro účel takového vyřazení z provozu nesmí překročit 20 % použitelného rozsahu tlaku v palivové nádrži.
 X
 5.2.4. Baterie vozidla nebo úrovně systémového napětí
 Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování z provozu těch monitorovacích systémů, které mohou být ovlivňovány stavem baterie vozidla nebo úrovní systémového napětí.
 5.2.4.1. Nízké napětí
 U monitorovacích systémů ovlivněných nízkým napětím baterie nebo nízkým systémovým napětím mohou výrobci zažádat o schválení vyřazování z provozu těchto monitorovacích systémů, jestliže napětí baterie nebo systémové napětí klesne pod 90 % jmenovitého napětí (nebo 11,0 V u 12voltové baterie a 22,0 V u 24voltové baterie). Výrobci mohou zažádat o schválení vyšších mezních hodnot napětí pro vyřazování monitorovacích funkcí z provozu.
 Výrobce musí prokázat, že monitorování při takovém napětí by bylo nespolehlivé a buď že je dlouhodobější provoz vozidla při hodnotách pod kritérii vyřazení z provozu nepravděpodobný, nebo že systém OBD baterii nebo systémové napětí monitoruje a zjistí chybnou funkci při napětí, které se používá k vyřazení jiných monitorovacích funkcí.
 5.2.4.2. Vysoké napětí
 Pro monitorovací systémy související s emisemi ovlivňované vysokým napětím baterie vozidla nebo vysokým systémovým napětím mohou výrobci zažádat o schválení vyřazování monitorovacích systémů v případech, kdy napětí baterie nebo systémové napětí překročí výrobcem stanovenou hodnotu.
 Výrobce prokáže, že monitorování při hodnotách, které překročí jím stanovené hodnoty napětí, by bylo nespolehlivé a buď že se varovná kontrolka elektrického systému nabíjení / alternátoru rozsvítí (nebo bude ukazatel napětí v červené části rozsahu), nebo že systém OBD monitoruje napětí baterie nebo systémové napětí a zjistí chybnou funkci při napětí, které se používá k vyřazení jiných monitorovacích funkcí.
 5.2.5. Aktivní PTO (jednotky odběru výkonu)
 Výrobci mohou zažádat o schválení dočasného vyřazování z provozu dotčených monitorovacích systémů u vozidel, které jsou vybaveny jednotkou odběru výkonu (PTO), pod podmínkou, že je tato jednotka dočasně aktivní.
 5.2.6. Nucená regenerace
 Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování z provozu dotčených monitorovacích systémů OBD během nucené regenerace systému regulace emisí za motorem (např. filtru částic).
 5.2.7. Pomocná strategie pro emise (AES)
 Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování monitorovacích funkcí systému OBD z provozu během provozu pomocné


text:
strategie pro emise (AES) včetně strategií chybné funkce regulace emisí MECS, a sice za takových podmínek, které již nebyly popsány v odstavci 5.2, jestliže jsou monitorovací funkce provozem pomocné strategie pro emise AES ovlivněny.
 5.2.8. Doplňování paliva
 Po doplnění paliva může výrobce vozidla na plyn dočasně vypnout systém OBD z činnosti, když se systém potřebuje adaptovat na změnu jakosti a složení paliva, která byla rozpoznána elektronickou řídicí jednotkou.
 Systém OBD musí být znovu uveden do činnosti, jakmile bylo rozpoznáno nové palivo a byly znovu nastaveny parametry motoru. Toto vyřazení z provozu musí být omezeno na nejvýše 10 minut.
 6. POŽADAVKY NA PROKAZOVÁNÍ
 Základní prvky prokazování shodnosti systému OBD s požadavky této přílohy jsou tyto:
 a)
 postup výběru systému základního motoru systémů OBD. Systém základního motoru systémů OBD vybírá výrobce po dohodě se orgánem schválení typu;
 b)
 postup prokazování klasifikace chybné funkce. Výrobce dodá orgánu schválení typu klasifikaci každé chybné funkce daného systému základního motoru systémů OBD a nezbytné dokumentační údaje, které odůvodní každou klasifikaci;
 c)
 postup výběru vhodné poškozené součásti. Ke zkouškám OBD výrobce poskytne na žádost orgánu schválení typu poškozené součásti. Vhodnost těchto součástí se stanoví na základě dokumentačních údajů poskytnutých výrobcem;
 d)
 postup výběru referenčního paliva v případě motoru na plyn.
 6.1. Rodina emisních systémů OBD
 Výrobce zodpovídá za stanovení členů rodiny emisních systémů OBD. Vytváření skupin systémů motorů v rámci rodiny motorů s OBD se provede na základě osvědčeného technického úsudku a musí být schváleno orgánem schválení typu.
 Motory, které nepatří do stejné rodiny motorů, mohou přesto patřit do stejné rodiny emisních systémů OBD.
 6.1.1. Parametry vymezující rodinu emisních systémů OBD
 Rodinu emisních systémů OBD je možno vymezit základními konstrukčními parametry, které musí být společné u systémů motorů této rodiny.
 Aby mohly být motory pokládány za motory z téže rodiny motorů s OBD, musí si být podobné v následujících základních parametrech:
 a)
 systémy regulace emisí;
 b)
 postupy monitorování OBD;
 c)
 kritéria pro monitorování činnosti a součástí;
 d)
 parametry monitorování (např. frekvence).
 Tyto podobnosti musí být prokázány výrobcem pomocí vhodných technických postupů prokazování nebo jinými vhodnými postupy a musí být schváleny orgánem schválení typu.
 Výrobce může požádat orgán schválení typu o schválení menších rozdílů v metodách monitorování/diagnostiky systémů motoru k regulaci emisí z důvodu rozdílů v uspořádání systémů motoru, jestliže výrobce tyto metody považuje za podobné a jestliže:
 a)
 se liší pouze z toho důvodu, že musí odpovídat vlastnostem dotčených součástí (např. velikosti, průtoku výfukových plynů atd.); nebo
 b)
 jejich podobnost je stanovena na základě osvědčeného technického úsudku.
 6.1.2. Systém základního motoru systémů OBD
 Shodnost rodiny emisních systémů OBD s požadavky této přílohy je doložena prokázáním shodnosti systému základního motoru systémů OBD této rodiny.
 Výběr systému základního motoru systémů OBD provede výrobce a musí být schválen orgánem schválení typu.
 Před zkouškami může orgán schválení typu výrobce požádat, aby vybral k prokazování ještě další motor.
 Výrobce může také orgánu schválení typu navrhnout, aby byly zkoušeny ještě další motory, aby byla zkouškami pokryta celá rodina emisních systémů OBD.
 6.2. Postupy prokazování klasifikace chybných funkcí
 Výrobce musí poskytnout dokumentaci, kterou před


text:
orgánem schválení typu doloží řádnou klasifikaci každé chybné funkce. Tato dokumentace musí obsahovat analýzu selhání (například části „režim selhání a analýza důsledků“) a může dále obsahovat:
 a)
 výsledky simulací;
 b)
 výsledky zkoušek;
 c)
 odkazy na již schválenou klasifikaci.
 V následujících odstavcích jsou vyjmenovány požadavky na prokazování správné klasifikace, včetně požadavků na zkoušky. Požadují se minimálně 4 zkoušky, maximální počet zkoušek odpovídá čtyřnásobku počtu rodin motorů v uvažované rodině emisních systémů OBD. Orgán schválení typu může zkrátit zkoušky kdykoli předtím, než je dosaženo tohoto maximálního počtu zkoušek selhání.
 Ve zvláštních případech, kdy zkoušku klasifikace není možné provést (například je-li aktivní strategie chybné funkce regulace emisí MECS a motor se příslušné zkoušce nemůže podrobit atd.), může být klasifikace chybné funkce provedena na základě odborného zdůvodnění. Taková výjimka musí být výrobcem zdokumentována a podléhá schválení orgánem schválení typu.
 6.2.1. Prokazování klasifikace do třídy A
 Klasifikace chybné funkce do třídy A ze strany výrobce nepodléhá prokazovací zkoušce.
 Jestliže orgán schválení typu nesouhlasí s klasifikací chybné funkce do třídy A ze strany výrobce, požádá orgán schválení typu o překlasifikování do příslušné třídy, tj. B1, B2 nebo C.
 V takovém případě musí být ve schvalovacím dokumentu zaznamenáno, že klasifikace chybné funkce byla provedena na žádost orgánu schválení typu.
 6.2.2. Prokazování klasifikace do třídy B1 (rozlišení mezi třídou A a B1)
 K odůvodnění klasifikace chybné funkce do třídy B1 musí dokumentace jednoznačně doložit, že za určitých podmínek (10) budou v důsledku chybné funkce hodnoty emisí nižší než OTL.
 V případě, že orgán schválení typu požádá o zkoušku emisí za účelem doložení klasifikace chybné funkce do třídy B1, výrobce musí doložit, že hodnoty emisí budou v důsledku této chybné funkce za určitých podmínek pod OTL:
 a)
 výrobce vybere se souhlasem orgánu schválení typu podmínky zkoušky;
 b)
 od výrobce se nepožaduje, aby prokázal, že za jiných podmínek jsou hodnoty emisí vyplývající z chybné funkce nad OTL.
 Jestliže výrobce neprokáže, že klasifikace do třídy B1 je odůvodněná, chybná funkce bude klasifikována jako třída A.
 6.2.3. Prokazování klasifikace do třídy B1 (rozlišení mezi třídou B2 a B1)
 Jestliže orgán schválení typu nesouhlasí s klasifikací chybné funkce do třídy B1 ze strany výrobce, protože se domnívá, že OTL nejsou překročeny, požádá orgán schválení typu o překlasifikování této chybné funkce do třídy B2 nebo C. V takovém případě musí být ve schvalovacích dokumentech zaznamenáno, že klasifikace chybné funkce byla provedena na žádost orgánu schválení typu.
 6.2.4. Prokazování klasifikace do třídy B2 (rozlišení mezi třídou B2 a B1)
 K odůvodnění klasifikace chybné funkce do třídy B2 musí výrobce prokázat, že hodnoty emisí budou nižší než OTL.
 Jestliže orgán schválení typu nesouhlasí s klasifikací chybné funkce do třídy B2, protože se domnívá, že budou překročeny OTL, může výrobce požádat, aby zkouškou prokázal, že hodnoty emisí budou v důsledku chybné funkce nižší než OTL. Jestliže se toto zkouškou nepotvrdí, orgán schválení typu požádá o překlasifikování dotčené chybné funkce do třídy A nebo B1, výrobce následně příslušnou klasifikaci prokáže a aktualizuje se dokumentace.
 6.2.5. Prokazování klasifikace do třídy B2 (rozlišení mezi třídou B2 a C)
 Jestliže orgán


text:
schválení typu nesouhlasí s klasifikací chybné funkce do třídy B2 ze strany výrobce, protože se domnívá, že mezní hodnoty regulovaných emisí nejsou překročeny, požádá orgán schválení typu o překlasifikování této chybné funkce do třídy C. V takovém případě musí být ve schvalovacích dokumentech zaznamenáno, že klasifikace chybné funkce byla provedena na žádost orgánu schválení typu.
 6.2.6. Prokazování klasifikace do třídy C
 K odůvodnění klasifikace chybné funkce do třídy C musí výrobce prokázat, že hodnoty emisí budou nižší než mezní hodnoty regulovaných emisí.
 Jestliže orgán schválení typu nesouhlasí s klasifikací chybné funkce do třídy C, může výrobce požádat, aby zkouškou prokázal, že hodnoty emisí budou v důsledku chybné funkce nižší než mezní hodnoty regulovaných emisí.
 Jestliže se toto zkouškou nepotvrdí, orgán schválení typu požádá o překlasifikování dotčené chybné funkce, výrobce následně příslušnou klasifikaci prokáže a aktualizuje se dokumentace.
 6.3. Postupy prokazování správné činnosti systému OBD
 Výrobce poskytne orgánu schválení typu úplný soubor dokumentace, kterým doloží shodnost systému OBD ohledně jeho monitorovacích funkcí, jehož součástí mohou být:
 a)
 algoritmy a vývojové diagramy;
 b)
 výsledky zkoušek a/nebo simulací;
 c)
 odkazy na již schválené monitorovací systémy atd.
 V následujících odstavcích jsou uvedeny požadavky na prokazování správné činnosti systému OBD, včetně požadavků na zkoušky. Počet zkoušek odpovídá čtyřnásobku počtu rodin motorů uvažovaných v rodině emisních systémů OBD, musí však být nejméně 8.
 Vybrané monitorovací funkce musí vyváženým způsobem odpovídat různým druhům monitorovacích funkcí uvedených v odstavci 4.2 (tj. monitorování mezních hodnot emisí, monitorování činnosti, monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování součástí). Vybrané monitorovací funkce musí rovněž vyváženým způsobem odpovídat různým bodům uvedeným v dodatku 3 této přílohy.
 6.3.1. Postupy prokazování správné činnosti systému OBD zkouškami
 Kromě dodání podkladů uvedených v odstavci 6.3 výrobce prokáže správné fungování monitorování konkrétních systémů regulace emisí nebo součástí pomocí zkoušek na zkušebním stavu podle zkušebních postupů popsaných v odstavci 7.2 této přílohy.
 V takovém případě výrobce dodá vhodné poškozené součásti nebo elektrické zařízení, které lze použít k simulaci chybné funkce.
 Správné fungování systému OBD při zjišťování chybné funkce a odezvě na ni (viz také indikace MI, ukládání diagnostických chybových kódů DTC atd.) se prokáže podle odstavce 7.2.
 6.3.2. Postupy stanovení vhodné poškozené součásti (nebo systému)
 Tento odstavec se vztahuje na případy, kdy je chybná funkce vybraná pro prokazovací zkoušku systému OBD monitorována zkouškou emisí na základě emisí z výfuku (11) (monitorování mezních hodnot emisí – viz odstavec 4.2) a vyžaduje se, aby výrobce prokázal zkouškou emisí správnost výběru příslušné poškozené součásti.
 Ve velmi zvláštních případech nemusí být výběr vhodné poškozené součásti nebo systému na základě zkoušek možný (například je-li aktivní strategie chybné funkce regulace emisí MECS a motor se příslušné zkoušce nemůže podrobit atd.). V takových případech bude vhodná poškozená součást vybrána bez zkoušky. Taková výjimka musí být výrobcem zdokumentována a podléhá schválení orgánem schválení typu.
 6.3.2.1. Postup pro výběr vhodné poškozené součásti, která se použije při prokazování správného zjišťování chybných funkcí tříd A a B1
 6.3.2.1.1. Monitorování mezních hodnot emisí
 V případě, že v důsledku chybné funkce vybrané orgánem schválení typu hodnoty emisí z výfuku překročí mezní hodnotu OBD,


text:
musí výrobce zkouškou emisí podle odstavce 7 prokázat, že poškozená součást nebo zařízení nezpůsobí, aby související emise překročily příslušné OTL o více než 20 %.
 6.3.2.1.2. Monitorování činnosti
 Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu mohou být v případě monitorování činnosti překročeny OTL o více než 20 %. Taková žádost musí být případ od případu odůvodněna.
 V případě, že příloha 15 vyžaduje monitorování činnosti abnormální spotřeby plynného paliva dvoupalivového motoru nebo vozidla, se součást považuje za poškozenou bez odkazu na OTL.
 6.3.2.1.3. Monitorování součástí
 V případě monitorování součástí se součást považuje za poškozenou bez odkazu na OTL.
 6.3.2.2. Výběr vhodné poškozené součásti, která se použije při prokazování správného zjišťování chybných funkcí třídy B2
 V případě chybných funkcí třídy B2 a na žádost orgánu schválení typu výrobce zkouškou emisí podle odstavce 7 prokáže, že poškozená součást nebo zařízení nezpůsobí, aby související emise překročily příslušnou OTL.
 6.3.2.3. Výběr vhodné poškozené součásti, která se použije při prokazování správného zjišťování chybných funkcí třídy C
 V případě chybných funkcí třídy C a na žádost orgánu schválení typu výrobce zkouškou emisí podle odstavce 7 prokáže, že poškozená součást nebo zařízení nezpůsobí, aby související emise překročily mezní hodnotu regulovaných emisí.
 6.3.3. Zkušební protokol
 Zkušební protokol musí obsahovat přinejmenším informace stanovené v dodatku 4 k této příloze.
 6.4. Schválení systému OBD obsahujícího nedostatky
 6.4.1. Schvalovací orgány mohou na žádost výrobce schválit systém OBD i přesto, že obsahuje jeden nebo více nedostatků.
 Při posouzení žádosti rozhodne orgán schválení typu, zda je splnění požadavků této přílohy technicky možné nebo zda není nárok na splnění nepřiměřený.
 Orgán schválení typu posoudí údaje výrobce, které budou kromě jiného obsahovat podrobnosti o faktorech jako jsou: technická proveditelnost, doba realizace a cykly výroby včetně zaváděcího období nebo výběhu motorů a zdokonalení programového vybavení počítačů, rozsah, ve kterém bude výsledný systém OBD splňovat požadavky této přílohy, a zda výrobce prokázal přiměřené úsilí při snaze o splnění požadavků této přílohy.
 Orgán schválení typu nepřijme žádné takové žádosti o uznání nedostatků, jejichž součástí by byla úplná absence povinné diagnostické monitorovací funkce (tj. úplná absence monitorovacích funkcí podle dodatku 3 k této příloze).
 6.4.2. Doba, po kterou se připouštějí nedostatky
 Nedostatek se připouští po dobu jednoho roku od data schválení systému motoru.
 Jestliže výrobce v dostatečné míře orgánu schválení typu prokáže, že k nápravě nedostatku by byly nutné zásadní úpravy motoru a delší doba realizace, může být pro tento nedostatek prodloužena lhůta o jeden rok za předpokladu, že celková doba, po kterou se připustí nedostatky, nepřekročí 3 roky (tzn. přípustné jsou celkem tři období v délce jednoho roku).
 Výrobce nemůže žádat o další prodloužení doby k připouštění nedostatků.
 6.5. Postup výběru referenčního paliva v případě motoru na plyn
 Prokázání správné činnosti systému OBD a klasifikace chybné funkce se provedou pomocí jednoho z referenčních paliv, jež jsou uvedena v příloze 5 a určena pro provoz tohoto motoru.
 Výběr tohoto referenčního paliva provede orgán schválení typu, který zkušební laboratoři poskytne dostatek času k poskytnutí vybraného referenčního paliva.
 7. ZKUŠEBNÍ POSTUPY
 7.1. Zkušební postup
 Prokazování zkouškou řádné klasifikace chybné funkce a


text:
prokazování zkouškou správné činnosti monitorování systému OBD jsou oblasti, kterým je nutno se během zkoušek věnovat odděleně. Například chybná funkce třídy A nevyžaduje klasifikační zkoušku, avšak může být předmětem zkoušky správné činnosti systému OBD.
 Kde je to vhodné, může být použita stejná zkouška k prokazování správné klasifikace chybné funkce, k výběru vhodné poškozené součásti dodané výrobcem a k úpravě monitorování systému OBD.
 Systém motoru, se kterým je systém OBD zkoušen, musí splňovat požadavky na emise stanovené tímto předpisem.
 7.1.1. Zkušební postupy prokazování klasifikace chybných funkcí
 Jestliže orgán schválení typu požádá výrobce v souladu s odstavcem 6.2 o doložení klasifikace konkrétní chybné funkce zkouškou, prokázání shodnosti bude spočívat v řadě zkoušek emisí.
 Jestliže orgán schválení typu požádá o zkoušku, kterou se má doložit klasifikace chybné funkce do třídy B1 namísto třídy A, výrobce v souladu s odstavcem 6.2.2 prokáže, že emise jsou v důsledku této konkrétní chybné funkce ve vybraných podmínkách pod OTL:
 a)
 výrobce vybere se souhlasem orgánu schválení typu podmínky zkoušky;
 b)
 od výrobce se nepožaduje, aby prokázal, že za jiných podmínek jsou hodnoty emisí vyplývající z chybné funkce nad OTL.
 Zkouška emisí může být na žádost výrobce opakována nejvýše třikrát.
 Jestliže budou výsledkem některé z těchto zkoušek hodnoty pod příslušnou OTL, bude klasifikace do třídy B1 schválena.
 Jestliže orgán schválení typu požádá o doložení klasifikace chybné funkce do třídy B2 namísto třídy B1 nebo klasifikace do třídy C namísto třídy B2, zkoušky emisí se neopakují. Jestliže jsou hodnoty emisí naměřené při zkoušce nad OTL případně nad mezní hodnotou emisí, chybnou funkci je nutno překlasifikovat.
 Poznámka: Podle odstavce 6.2.1 se tento odstavec nevztahuje na chybné funkce klasifikované do třídy A.
 7.1.2. Zkušební postup prokazování správné činnosti systému OBD
 Jestliže orgán schválení typu požádá v souladu s odstavcem 6.3 o zkoušku činnosti systému OBD, prokazování shodnosti bude spočívat v následujících krocích:
 a)
 orgán schválení typu vybere chybnou funkci a výrobce dodá odpovídající poškozenou součást nebo systém;
 b)
 kde se to hodí a bude-li o to požádáno, výrobce zkouškou emisí prokáže, že poškozená součást je vhodná k prokazování správného monitorování;
 c)
 výrobce prokáže, že odezva systému OBD odpovídá požadavkům této přílohy (tj. indikace MI, ukládání kódů DTC atd.) nejpozději na konci řady zkušebních cyklů OBD.
 7.1.2.1. Výběr vhodné poškozené součásti
 Když orgán schválení typu výrobce požádá, aby podle odstavce 6.3.2 vybral vhodnou poškozenou součást zkouškou, tento postup bude spočívat ve zkoušce emisí.
 Jestliže se zjistí, že montáž poškozené součásti nebo zařízení do systému motoru způsobí, že srovnání s mezními hodnotami pro OBD není možné (např. protože nejsou splněny podmínky pro statistické ověření příslušného cyklu zkoušky emisí), je možno považovat selhání této součásti nebo zařízení za vhodné, a to po souhlasu orgánu schválení typu na základě technických podkladů poskytnutých výrobcem.
 V případě, že instalace poškozené součásti nebo zařízení do motoru způsobí, že během zkoušky nelze dosáhnout plného zatížení motoru (jako při správně fungujícím motoru), je možno považovat tuto poškozenou součást nebo zařízení za vhodné, a to po souhlasu orgánu schválení typu na základě technických podkladů poskytnutých výrobcem.
 7.1.2.2. Zjišťování chybné funkce
 Každá


text:
monitorovací funkce vybraná orgánem schválení typu ke zkoušce na zkušebním stavu musí projevit takovou odezvu na zavedení vhodné poškozené součásti, jaká splňuje požadavky této přílohy v rámci dvou po sobě jdoucích zkušebních cyklů OBD v souladu s odstavcem 7.2.2 této přílohy.
 Jestliže bylo v popisu monitorování uvedeno a orgánem schválení typu schváleno, že konkrétní motor vyžaduje k provedení úplného monitorování více než dva sledy operací, počet zkušebních cyklů systému OBD se může na základě požadavků výrobce zvýšit.
 Během prokazovací zkoušky se každý jednotlivý zkušební cyklus systému OBD oddělí vypnutím motoru. Délka vypnutí do dalšího nastartování musí brát v úvahu monitorování, ke kterému může dojít po vypnutí motoru, a veškeré podmínky, které musí být splněny, aby proběhlo monitorování při následujícím nastartování.
 Zkoušku lze považovat za úplnou, jakmile systém OBD poskytne odezvu, která splňuje podmínky této přílohy.
 7.2. Příslušné zkoušky
 Pro účely této přílohy:
 a)
 se zkouškou emisí rozumí zkušební cyklus používaný k měření regulovaných emisí ke stanovení vhodné poškozené součásti nebo systému;
 b)
 se zkušebním cyklem OBD rozumí zkušební cyklus použitý ke stanovení schopnosti monitorovacích funkcí OBD zjistit chybnou funkci.
 7.2.1. Zkušební cyklus emisí
 Zkušební cyklus k měření emisí popsaný v této příloze je zkušebním cyklem WHTC odpovídajícím popisu v příloze 4.
 7.2.2. Zkušební cyklus systému OBD
 Zkušební cyklus systému OBD popsaný v této příloze je částí zkušebního cyklu WHTC, která se provádí za tepla, jak stanoví příloha 4.
 Na požádání výrobce a se schválením orgánu schválení typu může být pro určitou monitorovací funkci použit jiný zkušební cyklus systému OBD (např. část zkušebního cyklu WHTC prováděná za studena). Žádost musí obsahovat části (odborná zdůvodnění, simulace, výsledky zkoušek atd.), kterými se prokáží tyto skutečnosti:
 a)
 požadovaný zkušební cyklus je vhodný k prokázání, že monitorování probíhá za skutečných provozních podmínek; a
 b)
 část cyklu WHTC prováděná za tepla se jeví jako méně vhodná pro uvažované monitorování (např. monitorování spotřeby paliva).
 7.2.3. Provozní podmínky zkoušky
 K provedení zkušebního cyklu WHTC podle přílohy 4 budou vyžadovány podmínky k provádění zkoušek (tj. teplota, nadmořská výška, kvalita paliva atd.) uvedené v odstavcích 7.2.1 a 7.2.2.
 V případě zkoušky emisí zaměřené na odůvodnění klasifikace konkrétní chybné funkce do třídy B1 se mohou na základě rozhodnutí výrobce provozní podmínky zkoušky podle odstavce 6.2.2 odchýlit od podmínek ve výše uvedených odstavcích.
 7.3. Prokazování v případu monitorování činnosti
 Výrobce může v případě monitorování činnosti použít požadavky na prokazování stanovené v dodatku 7 k této příloze.
 Orgány schválení typu mohou výrobci povolit použití jiného typu metody monitorování činnosti, než je metoda uvedená v dodatku 7 k této příloze. Zvolený typ monitorování musí výrobce prokázat pomocí stabilních technických podkladů založených na konstrukčních vlastnostech, pomocí prezentace výsledků zkoušek, odkazem na předchozí schválení nebo jiným přijatelným způsobem, který bude přinejmenším stejně stabilní, včasný a účinný jako způsoby uvedené v dodatku 7 k této příloze.
 7.4. Zkušební protokoly
 Zkušební protokoly musí obsahovat přinejmenším informace stanovené v dodatku 4 k této příloze.
 8. POŽADAVKY NA DOKUMENTACI
 8.1. Dokumentace pro účely schválení
 Výrobce poskytne soubor dokumentace, který bude obsahovat úplný popis systému OBD. Soubor dokumentace se musí skládat


text:
ze dvou částí:
 a)
 první části, která může být stručná, za předpokladu, že obsahuje důkazy vztahů mezi monitorovacími funkcemi, čidly/ovládacími členy a provozními podmínkami (tj. popisuje jednak veškeré podmínky, které monitorovací funkce aktivují, a jednak podmínky, které monitorovací funkce deaktivují). Dokumentace musí popisovat provozní funkce systému OBD, včetně členění chybných funkcí pomocí hierarchické klasifikace. Tyto materiály uchovává orgán schválení typu. Zmíněné informace mohou být na požádání poskytnuty zúčastněným stranám;
 b)
 druhé části obsahující všechny údaje, včetně podrobností o vhodných poškozených součástech nebo systémech a příslušných výsledcích zkoušek, které jsou použity jako důkazy k podložení rozhodovacího postupu uvedeného výše, a soupisu veškerých vstupních a výstupních signálů, které má systém motoru k dispozici a které systém OBD monitoruje. Tato druhá část musí také popsat hlavní rysy strategie monitorování a rozhodovacího postupu.
 Obsah této druhé části zůstane přísně důvěrný. Může být uložen u orgánu schválení typu či u výrobce, a to po zvážení orgánu schválení typu, nicméně má být zpřístupněn k inspekci orgánem schválení typu při schvalování nebo kdykoli během doby platnosti schválení.
 8.1.1. Dokumentace související s každou monitorovanou součástí nebo systémem
 Soubor dokumentace obsažený v druhé části musí pro každou monitorovanou součást nebo systém kromě jiného obsahovat následující informace:
 a)
 chybné funkce a příslušné diagnostické chybové kódy DTC;
 b)
 monitorovací metodu použitou ke zjišťování chybné funkce;
 c)
 použité parametry a podmínky, které musí být splněny ke zjištění chybné funkce, a je-li to vhodné, i mezní hodnoty kritérií ke zjišťování chyb (monitorování činnosti a součástí);
 d)
 kritéria pro uložení kódu DTC;
 e)
 délku monitorování (tj. trvání provozu / kroky nutné k dokončení monitorování) a frekvenci monitorování (např. nepřetržité, jednou za jízdu atp.).
 8.1.2. Dokumentace související s klasifikací chybných funkcí
 Soubor dokumentace obsažený v druhé části musí pro klasifikaci chybných funkcí kromě jiného obsahovat následující informace.
 Musí být zdokumentována klasifikace chybné funkce přiřazené každému diagnostickému chybovému kódu DTC. Tato klasifikace se může u různých motorů z jedné rodiny emisních systémů OBD lišit (např. různým jmenovitým výkonem).
 Tyto informace musí obsahovat odborné zdůvodnění vyžadované v odstavci 4.2 této přílohy ke klasifikaci do tříd A, B1 nebo B2.
 8.1.3. Dokumentace související s rodinou emisních systémů OBD
 Soubor dokumentace obsažený v druhé části musí pro rodinu emisních systémů OBD kromě jiného obsahovat následující informace.
 Musí být k dispozici popis rodiny emisních systémů OBD. Tento popis musí obsahovat seznam a popis typů motorů v rodině, popis systému základního motoru systémů OBD a všech prvků, které charakterizují rodinu v souladu s odstavcem 6.1.1 této přílohy.
 V případech, kdy rodina emisních systémů OBD zahrnuje motory, které patří do různých rodin motorů, musí být k dispozici souhrnný popis těchto rodin motorů.
 Výrobce dále musí poskytnout seznam všech elektronických vstupních, výstupních a identifikačních prvků komunikačního protokolu použitých pro každou rodinu emisních systémů OBD.
 8.2. Dokumentace k montáži systému motoru vybaveného systémem OBD do vozidla
 Výrobce motoru musí v montážní dokumentaci k systému motoru uvést příslušné požadavky, které zaručí, že vozidlo bude při jízdě na silnici nebo při jiném příslušném použití splňovat požadavky této přílohy. Tato dokumentace musí kromě jiného obsahovat:
 a)
 podrobné


text:
technické požadavky včetně opatření zaručujících kompatibilitu se systémem OBD systému motoru;
 b)
 ověřovací postup, který je nutno provést.
 Existence a vhodnost takových požadavků na montáž může být během postupu schvalování systému motoru kontrolována.
 Poznámka: V případě, že výrobce vozidla zažádá o přímé schválení montáže systému OBD do vozidla, se tato dokumentace nepožaduje.
 (1) Číslování této přílohy odpovídá číslování návrhu celosvětově harmonizovaného technického předpisu GTR č. 5 o WWH-OBD. Některé odstavce předpisu WWH-OBD však nebylo nutno do této přílohy zařadit.
 (2) Z této definice nevyplývá, že je nutné čidlo teploty, které by měřilo teplotu chladicí kapaliny.
 (3) U naměřené hodnoty se bude předpokládat, že bere v úvahu příslušnou odchylku systému zkušebního stanoviště a zvýšenou variabilitu výsledků zkoušek zapříčiněnou chybnou funkcí.
 (4) Motor ve fázi roztáčení lze považovat za nastartovaný.
 (5) Tento soubor informací se obvykle používá k základnímu zhodnocení, zda systém motoru odpovídá technickým předpisùm.
 (6) Tento soubor informací se obvykle používá k podrobnému zhodnocení, zda systém motoru odpovídá technickým předpisùm.
 (7) Aby byl motor vybavován zařízením pouze za účelem poskytování informací uvedených v tabulkách 3 a 4 přílohy 5, se nevyžaduje.
 (8) Výrobci je pro účely zpřístupnění informací OBD dovoleno použít přídavný palubní diagnostický displej, jako např. obrazovkový přístroj namontovaný na přístrojové desce. Pro takový přídavný přístroj neplatí požadavky této přílohy.
 (9) Na hodnotu stanovenou v příslušné části této přílohy.
 (10) Mezi podmínky, které mohou ovlivnit, zda a kdy budou mezní hodnoty OTL překročeny, patří stáří systému motoru nebo skutečnost, zda je zkouška prováděna s novou nebo použitou součástí.
 (11) Platnost tohoto odstavce bude později kromě monitorovacích funkcí mezních hodnot emisí rozšířena na další monitorovací funkce.
 Dodatek 1
 Schválení montáže systémů OBD
 Tento dodatek se týká případu, kdy výrobce vozidla požádá o schválení montáže systému/systémů OBD z jedné rodiny emisních systémů OBD, který je schválen (které jsou schváleny) podle požadavků této přílohy.
 V takovém případě se kromě obecných požadavků této přílohy požaduje prokázání správné montáže. Takové prokázání bude provedeno na základě příslušného konstrukčního prvku, výsledků ověřovacích zkoušek atp. a potvrdí shodnost následujících prvků s požadavky této přílohy:
 a)
 montáž do vozidla, pokud jde o kompatibilitu se systémem OBD systému motoru;
 b)
 indikace MI (piktogram, schémata aktivace atd.);
 c)
 rozhraní drátového spojení.
 Musí být zkontrolováno správné rozsvěcení indikátoru MI, ukládání informací a komunikace systému OBD z vozidla mimo něj. Žádná z kontrol však nesmí vyžadovat demontáž systému motoru (např. rozpojení elektrického vedení se připouští).
 Dodatek 2
 Chybné funkce – Ilustrace statusu DTC – Ilustrace indikace MI a schémata aktivace počitadel
 Účelem tohoto dodatku je ilustrovat požadavky stanovené v odstavcích 4.3 a 4.6.5 této přílohy.
 Obsahuje tyto obrázky:
 Obrázek 1
 :
 Status DTC v případě chybné funkce třídy B1
 Obrázek 2
 :
 Status DTC v případě dvou různých, po sobě jdoucích chybných funkcí třídy B1
 Obrázek 3
 :
 Status DTC v případě opětovné chybné funkce třídy B1
 Obrázek 4A
 :
 Chybná funkce třídy A – aktivace indikace MI a počitadel MI
 Obrázek 4B
 :
 Ilustrace principu deaktivace nepřetržité indikace MI
 Obrázek 5
 :
 Chybná funkce třídy B1 – aktivace počitadla B1 v


text:
případech 5 použití.
 Obrázek 1
 Status DTC v případě chybné funkce třídy B1
 Poznámky:
 Označuje bod, ve kterém dochází k monitorování dotčené chybné funkce.
 N, M
 Tato příloha vyžaduje identifikaci „klíčových“ sledů operací, během kterých dochází k určitým událostem, a počítání následujících sledů operací. Pro ilustraci tohoto požadavku jsou těmto „klíčovým“ sledům přiřazeny hodnoty N a M.
 Např. M označuje první sled operací, který následuje po zjištění možné chybné funkce; N označuje sled operací, během které je indikace MI přepnuta do pozice VYPNUTO.
 Obrázek 2
 Status DTC v případě dvou různých, po sobě jdoucích chybných funkcí třídy B1
 Poznámky:
 Označuje bod, ve kterém dochází k monitorování dotčené chybné funkce.
 N, M,
 N', M'
 Tato příloha vyžaduje identifikaci „klíčových“ sledů operací, během kterých dochází k určitým událostem, a počítání následujících sledů operací. Pro ilustraci tohoto požadavku jsou „klíčovým“ sledům přiřazeny hodnoty N a M, druhým „klíčovým“ sledům hodnoty N' a M'.
 Např. M označuje první sled operací, který následuje po zjištění možné chybné funkce; N označuje sled operací, během které je indikace MI přepnuta do pozice VYPNUTO.
 N + 40
 Čtyřicátý sled operací po prvním zhasnutí indikátoru MI nebo po 200 hodinách provozu motoru, podle toho, co nastane dříve.
 Obrázek 3
 Status DTC v případě opětovné chybné funkce třídy B1
 Poznámky:
 Označuje bod, ve kterém dochází k monitorování dotčené chybné funkce.
 N, M,
 N', M'
 Tato příloha vyžaduje identifikaci „klíčových“ sledů operací, během kterých dochází k určitým událostem, a počítání následujících sledů operací. Pro ilustraci tohoto požadavku jsou prvním „klíčovým“ sledům přiřazeny hodnoty N a M, druhým „klíčovým“ sledům hodnoty N' a M'.
 Např. M označuje první sled operací, který následuje po zjištění možné chybné funkce; N označuje sled operací, během které je indikace MI přepnuta do pozice VYPNUTO.
 Obrázek 4A
 Chybná funkce třídy A – aktivace indikace MI a počitadel MI
 Pozn.:
 Podrobnosti ohledně deaktivace nepřetržité indikace MI jsou znázorněny na obrázku 4B pro specifický případ potenciálního stavu.
 Obrázek 4B
 Ilustrace principu deaktivace nepřetržité indikace MI
 Poznámky:
 Označuje bod, ve kterém dochází k monitorování dotčené chybné funkce.
 M
 Znamená sled operací, ve kterém monitorovací funkce poprvé vyhodnotí, že potvrzené a aktivní selhání se již nevyskytuje.
 případ 1
 Znamená případ, kdy monitorovací funkce nevyhodnotí, že v průběhu sledu operací M došlo k selhání.
 případ 2
 Znamená případ, kdy monitorovací funkce vyhodnotila již dříve, v průběhu sledu operací M, že se vyskytuje chybná funkce.
 případ 3
 Znamená případ, kdy monitorovací funkce vyhodnotí v průběhu sledu operací M, že se vyskytuje chybná funkce poté, co poprvé vyhodnotila, že se nevyskytuje.
 Obrázek 5
 Chybná funkce třídy B1 – aktivace počitadla B1 v případech 5 použití
 Poznámka:
 V tomto příkladu se předpokládá, že je použito pouze jedno počitadlo B1.
 Dodatek 3
 Požadavky na monitorování
 Body tohoto dodatku obsahují výčet systémů a součástí, které musí být monitorovány systémem OBD podle odstavce 4.2 této přílohy. Není-li stanoveno jinak, použijí se tyto požadavky pro všechny typy motorů.
 Dodatek 3 – bod 1
 Monitorování elektrických/elektronických součástí
 Elektrické/elektronické součásti používané k regulaci nebo monitorování systémů k regulaci emisí popsané v


text:
tomto dodatku podléhají monitorování součástí v souladu s ustanoveními odstavce 4.2 této přílohy. K těmto součástem patří mimo jiné čidla tlaku, čidla teploty, čidla výfukových plynů a čidla kyslíku, čidla klepání, výfukový vstřikovač / vstřikovače paliva nebo redukčního činidla, výfukové hořáky nebo vyhřívací prvky, žhavící svíčky, předehřívače nasávaného vzduchu.
 Všude, kde existuje zpětnovazební regulační okruh, musí systém OBD monitorovat schopnost systému udržovat takovou činnost zpětnovazební regulace, pro jakou je konstruován (tj. zda poskytuje zpětnovazební regulaci v rámci výrobcem udávaného časového intervalu, zda se systému nedaří udržovat zpětnovazební regulaci, zda zpětnovazební regulace překročila meze seřízení povolené výrobcem) – monitorování součástí.
 Zejména pokud se provádí kontrola vstřikování činidla pomocí systému uzavřené smyčky, použijí se požadavky na monitorování uvedené v tomto bodě, avšak zjištěná selhání nesmějí být zařazena do třídy chybných funkcí C.
 Pozn.: Tato ustanovení platí pro všechny elektrické/elektronické součásti, i když patří do kterékoli z monitorovacích funkcí popsaných v jiných bodech tohoto dodatku.
 Dodatek 3 – bod 2
 Systém filtru částic ze vznětových motorů (DPF)
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému DPF u takto vybavených motorů:
 a)
 substrát DPF: přítomnost substrátu DPF – monitorování celkového selhání funkce;
 b)
 účinnost DPF: ucpání DPF – celkové selhání funkce;
 c1)
 účinnost filtrace DPF: proces filtrování a nepřetržité regenerace DPF. Tento požadavek by se vztahoval pouze na emise částic – monitorování mezních hodnot emisí.
 Nebo v případě potřeby (1) systém OBD monitoruje:
 c2)
 účinnost DPF: proces filtrování a regenerace (např. nahromadění částic v průběhu procesu filtrování a odstranění částic v průběhu procesu nucené regenerace) – monitorování činnosti v souladu s dodatkem 8 této přílohy.
 Pozn.: Nepřetržitá regenerace se kontroluje podle schopnosti tohoto zařízení podávat výkon podle toho, jak bylo navrženo (např. provádět regeneraci v rámci časového intervalu uvedeného výrobcem, provádět regeneraci na vyžádání atd.). Bude představovat jeden z prvků monitorování součástí spojených se zařízením.
 Dodatek 3 – bod 3
 Monitorování selektivní katalytické redukce (SCR)
 Pro účely tohoto bodu se SCR rozumí selektivní katalytická redukce nebo jiné katalytické zařízení pro chudé NOx. Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému SCR u takto vybavených motorů:
 a)
 aktivní/průnikový vstřikovací systém redukčního činidla: schopnost systému regulovat správně dodávku redukčního činidla, ať již je to cestou vstřikování do výfuku nebo do válců – monitorování činnosti;
 b)
 aktivní/průnikové redukční činidlo: disponibilita redukčního činidla ve vozidle, správnost spotřeby redukčního činidla, jestliže je použito jiné redukční činidlo než palivo (např. močovina) – monitorování činnosti;
 c)
 aktivní/průnikové redukční činidlo: pokud je to proveditelné, jakost redukčního činidla, jestliže je použito jiné redukční činidlo než palivo (např. močovina) – monitorování činnosti;
 d)
 účinnost katalytické konverze SCR: schopnost katalyzátoru SCR redukovat NOx – monitorování mezních hodnot emisí.
 Dodatek 3 – bod 4
 Zachycovač chudých NOx (LNT nebo pohlcovač NOx)
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému LNT u takto vybavených motorů:
 a)
 schopnost LNT: schopnost systému LNT adsorbovat/ukládat a přeměňovat NOx – monitorování činnosti;
 b)
 aktivní/průnikový vstřikovací systém redukčního činidla LNT: schopnost systému regulovat správně dodávku redukčního činidla, ať již je to cestou vstřikování do výfuku nebo do válců –