text: aby mohly reagovat na průmyslové havárie. Strany dbají na to, aby opatření k připravenosti byla přijata s cílem zmírnit účinky havárií přesahující hranice států. Opatření, která mají být přijata na místě, jsou v působnosti provozovatelů. Opatření, která mohou být přijata, zahrnují mimo jiné opatření uvedená v příloze VII této úmluvy. Zejména zúčastněné strany se vzájemně informují o svých havarijních plánech.2. Strana původu dbá, pokud jde o nebezpečné činnosti, o vypracování a provádění havarijních plánů na místě, včetně vhodných opatření týkajících se odezvy na havárie a ostatních opatření k prevenci nebo k co největšímu omezení účinků přesahujících hranice států. Strana původu poskytuje ostatním zúčastněným stranám základní informace k vypracování havarijních plánů.3. Každá strana dbá, pokud jde o nebezpečné činnosti, o vypracování a provádění vnějších havarijních plánů uvádějících opatření, která mají být přijata na jejím území k prevenci nebo k co největšímu omezení účinků přesahujících hranice států. Při vypracování těchto plánů jsou brány v úvahu závěry analýzy a hodnocení, zejména základní informace uvedené v příloze V odst. 2 bodech 1 až 5. Zúčastněné strany se snaží, aby jejich plány byly slučitelné. Bude-li třeba, vyhotoví společně vnější havarijní plány, aby usnadnily přijetí vhodných opatření k odezvě na průmyslové havárie.4. Havarijní plány by měly být pravidelně přezkoumávány nebo, pokud to okolnosti vyžadují, brát v úvahu zkušenost získanou při řešení skutečných havarijních situací.Článek 9Informování a účast veřejnosti1. Strany dbají na to, aby byly poskytovány vhodné informace veřejnosti v oblastech, které by mohly být zasaženy průmyslovou havárií vyplývající z nebezpečné činnosti. Tyto informace jsou rozšiřovány způsoby, které považují strany za vhodné, obsahují základní informace uvedené v příloze VIII této úmluvy a měly by brát v úvahu základní informace uvedené v příloze V odst. 2 bodech 1 až 4 a 9.2. V souladu s ustanoveními této úmluvy a pokaždé, kdy je to možné a vhodné, poskytne strana původu veřejnosti v oblastech, které by mohly být zasaženy, možnost zúčastnit se závažných řízení s cílem poznat její názory a obavy ohledně opatření týkajících se prevence a připravenosti a dbá na to, aby možnost nabídnutá veřejnosti dotčené strany byla rovnocenná možnosti, která je poskytnuta její vlastní veřejnosti.3. Strany v souladu se svým právním systémem a na základě vzájemnosti, pokud si to přejí, umožní fyzickým a právnickým osobám, které strádají nebo by mohly strádat vzhledem k účinkům průmyslové havárie přesahujícím hranice států, která se udála na území jedné strany, přístup za rovnocenných podmínek na závažná správní a soudní řízení, jež mohou zahájit osoby spadající do jejích vlastní jurisdikce, a zejména jim nabídnou možnost podat soudní žalobu a odvolat se proti rozhodnutí poškozujícímu jejich práva a zajistí jim rovnocenné jednání v rámci těchto řízení.Článek 10Systémy ohlašování průmyslových havárií1. Strany počítají se zavedením a využitím slučitelných a účinných systémů ohlašování průmyslových havárií na vhodných úrovních s cílem přijímat a předávat hlášení o průmyslových haváriích obsahující informace nutné k omezování účinků přesahujících hranice států.2. V případě průmyslové havárie nebo bezprostřední hrozby průmyslové havárie, která má nebo by mohla mít účinky přesahující hranice států, dbá strana původu na to, aby hlášení o havárii bylo neprodleně


text: předáno dotčeným stranám na vhodných úrovních prostřednictvím systémů ohlašování průmyslových havárií. Toto hlášení obsahuje základní informace uvedené v příloze IX této úmluvy.3. Zúčastněné strany dbají na to, aby v případě průmyslové havárie nebo bezprostřední hrozby průmyslové havárie byly havarijní plány vypracované podle článku 8 uvedeny v činnost co možná nejdříve a v míře, jakou vyžadují okolnosti.Článek 11Odezva na průmyslové havárie1. Strany dbají na to, aby v případě průmyslové havárie nebo bezprostřední hrozby průmyslové havárie byla co možná nejdříve přijata vhodná opatření pomocí nejúčinnějších prostředků, aby se pokud možno co nejvíce zadržely a omezily její účinky.2. V případě průmyslové havárie nebo bezprostřední hrozby průmyslové havárie, která má nebo by mohla mít účinky přesahující hranice států, dbají zúčastněné strany na to, aby byly účinky odhadnuty, bude-li třeba společně, s ohledem na přijetí vhodných opatření týkajících se odezvy na havárii. Zúčastněné strany se snaží odezvu na průmyslové havárie koordinovat.Článek 12Vzájemná pomoc1. Pokud některá strana potřebuje pomoc v případě průmyslové havárie, může o ni požádat ostatní strany s uvedením rozsahu a druhu nutné pomoci. Strana, která obdrží žádost o pomoc, přijme rychlé rozhodnutí a okamžitě oznámí straně, která předložila žádost, je-li s to poskytnout nutnou pomoc a uvede rozsah pomoci, již by mohla poskytnout, a podmínky poskytnutí této pomoci.2. Zúčastněné strany spolupracují, aby usnadnily rychlé poskytnutí pomoci dohodnuté podle odstavce 1 tohoto článku, bude-li třeba, včetně opatření vedoucích co nejvíce k omezení následků a účinků průmyslové havárie, a aby poskytly obecnou pomoc. Pokud se opatření mezi stranami o poskytnutí vzájemné pomoci neřídí dvoustrannými nebo mnohostrannými dohodami, je pomoc poskytnuta podle přílohy X této úmluvy, ledaže by se strany dohodly jinak.Článek 13OdpovědnostStrany podporují vhodné mezinárodní iniciativy k vypracování pravidel, kritérií a postupů týkajících se odpovědnosti.Článek 14Výzkum a vývojBude-li třeba, zahájí strany práce na výzkumu a vývoji metod a technologií, které mají být použity k prevenci, připravenosti a odezvě na průmyslové havárie, a spolupracují při provádění takových prací. Za tím účelem strany podporují vědeckou a technickou spolupráci a aktivně jí napomáhají, včetně výzkumu méně nebezpečných postupů s ohledem na omezení rizik havárie a na prevenci a omezení následků průmyslových havárií.Článek 15Výměna informacíStrany si na mnohostranné nebo dvoustranné úrovni vyměňují informace, které mohou skutečně získat, včetně základních informací uvedených v příloze XI této úmluvy.Článek 16Výměna technologie1. Strany v souladu se svými vnitrostátními předpisy a praxí usnadní výměnu technologie pro prevenci účinků průmyslových havárií, připravenost a odezvu na ně, zejména se přitom zaměří na podporu:a) výměny dostupných technologií podle různých finančních podmínek;b) přímých průmyslových kontaktů a spolupráce;c) výměny informací a zkušeností ad) poskytování technické pomoci.2. Při podporování činností upřesněných v odst. 1 písm. a) až d) této úmluvy vytváří strany příznivé podmínky usnadňováním přímých kontaktů a spolupráce mezi příslušnými organizacemi a osobami v soukromém i veřejném sektoru, které jsou schopny poskytovat technologii, konstrukční návrhy nebo projekty a inženýrské služby, zařízení nebo finanční prostředky.Článek 17Příslušné úřední orgány a kontaktní místa1. Každá strana určí nebo zřídí jeden nebo několik příslušných úředních orgánů pro účely této úmluvy.2. Aniž jsou dotčeny jiné dohody uzavřené na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni, každá strana určí

type: contracts

jurisdiction: EU


text: nebo zřídí jedno kontaktní místo pro ohlašování průmyslových havárií, jak uvádí článek 10, a jedno kontaktní místo pro vzájemnou pomoc uvedenou v článku 12. Bylo by výhodnější, kdyby určené kontaktní místo bylo stejné pro oba případy.3. Každá strana uvědomí, pokud jde o ni, do tří měsíců od vstupu této úmluvy v platnost ostatní strany prostřednictvím sekretariátu uvedeného v článku 20 o tom, který úřední orgán (které úřední orgány) určila, aby vykonával (vykonávaly) funkci kontaktního místa (kontaktních míst) a příslušného úředního orgánu (příslušných úředních orgánů).4. Každá strana do jednoho měsíce od rozhodnutí uvědomí ostatní strany o jakékoli změně jmenování, které (která) učinila podle odstavce 3 tohoto článku.5. Každá strana se snaží, aby její kontaktní místo a systémy ohlašování průmyslových havárií uvedené v článku 10 byly stále v provozu.6. Každá strana se snaží, aby její kontaktní místo a úřední orgány pověřené posílat a přijímat žádosti o pomoc a přijímat nabídky pomoci v souladu s článkem 12 byly stále v provozu.Článek 18Konference stran1. Představitelé stran tvoří konferenci stran této úmluvy a konají pravidelné schůze. První schůze konference stran je svolána nejpozději do jednoho roku od vstupu této úmluvy v platnost. Dále se konference stran konají alespoň jednou za rok nebo na písemnou žádost kterékoli strany za podmínky, že tuto žádost podpoří alespoň jedna třetina stran během šesti měsíců následujících po jejím sdělení sekretariátem výše uvedeným stranám.2. Konference stran:a) sleduje uplatňování této úmluvy;b) plní poradní funkce týkající se posílení možností stran při prevenci účinků průmyslových havárií přesahujících hranice států, připravenosti a odezvy na ně a usnadňuje poskytování technické pomoci a konzultací na žádost stran, které postihly průmyslové havárie;c) podle potřeby vytváří pracovní skupiny a další vhodné mechanismy pro zkoumání otázek spojených s uplatňováním a rozvíjením této úmluvy a za tím účelem vyhotovuje studie a další náležité dokumenty a předkládá konferenci stran doporučení k posouzení;d) plní další funkce, které se mohou ukázat jako nezbytné, v souladu s ustanoveními této úmluvy;e) na své první schůzi posoudí jednací řád svých schůzí a přijme jej konsensem.3. Při výkonu svých funkcí spolupracuje konference stran, pokládá-li to za účelné, také s ostatními příslušnými mezinárodními organizacemi.4. Na své první schůzi vypracuje konference stran svůj plán práce a bude přitom přihlížet zejména k základním informacím uvedeným v příloze XII této úmluvy. Kromě toho konference stran rozhodne o metodách práce a zejména se vysloví k možnosti obrátit se na národní střediska a spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, vytvořit systém usnadňující uplatňování této úmluvy, zejména pro účely vzájemné spolupráce v případě průmyslové havárie, a rozvíjet činnost prováděnou v této oblasti v rámci příslušných mezinárodních organizací. V rámci svého plánu práce posoudí konference stran existující národní, regionální a mezinárodní střediska, jakož i ostatní orgány a programy pověřené koordinací informací a úsilí týkajících se prevence průmyslových havárií a opatření přijatých k připravenosti a odezvě na ně s cílem určit další mezinárodní instituce a střediska, která mohou být nezbytná k úspěšnému plnění úkolů uvedených v příloze XII.5. Na své první schůzi začne konference stran zkoumat postupy pro vytvoření příznivějších podmínek k výměně technologie pro prevenci průmyslových havárií,


text: připravenost a odezvu na ně.6. Konference stran přijme směrnice a kritéria, aby se usnadnilo určování nebezpečných činností podle této úmluvy.Článek 19Hlasovací právo1. S výjimkou ustanovení odstavce 2 tohoto článku mají strany této úmluvy každá jeden hlas.2. Organizace regionální hospodářské integrace definované v článku 27 mají v oblastech spadajících do jejich působnosti pro výkon svého hlasovacího práva počet hlasů rovný počtu hlasů jejich členských států, které jsou stranami této úmluvy. Tyto organizace neuplatňují své hlasovací právo, pokud jejich členské státy své právo uplatňují, a naopak.Článek 20SekretariátVýkonný tajemník Evropské hospodářské komise plní následující funkce sekretariátu:a) svolává a připravuje schůze stran;b) předává stranám zprávy a ostatní informace získané v souladu s ustanoveními této úmluvy;c) plní další funkce, které mu mohou strany určit.Článek 21Urovnávání sporů1. Vznikne-li mezi dvěma nebo více stranami spor ohledně výkladu nebo uplatňování této úmluvy, hledají tyto strany řešení cestou jednání nebo jakýmkoli jiným způsobem urovnávání sporů, který považují za přijatelný.2. Při podpisu, ratifikaci, přijetí, schválení této úmluvy nebo při přistoupení k ní, nebo kdykoli poté, může strana písemně depozitáři oznámit že, pokud jde o spory, které nebyly urovnány podle odstavce 1 tohoto článku, přijímá jeden nebo oba z následujících prostředků urovnávání sporů jako závazný ve vztahu ke kterékoli straně, která přijala stejný závazek:a) předložení sporu Mezinárodnímu soudnímu dvoru;b) rozhodčí řízení v souladu s postupem uvedeným v příloze XIII.3. Jestliže strany sporu přijaly oba způsoby urovnávání sporů uvedené v odstavci 2 tohoto článku, může být spor předložen pouze Mezinárodnímu soudnímu dvoru, ledaže by se strany sporu dohodly jinak.Článek 22Omezení při poskytování informací1. Ustanovení této úmluvy se nedotýkají práv ani povinností stran chránit v souladu s platným vnitrostátním právem a správními předpisy nebo přijatou právní praxí a použitelnými mezinárodními předpisy informace týkající se osobních údajů, průmyslového a obchodního tajemství, včetně duševního vlastnictví, nebo národní bezpečnosti.2. Pokud se strana přece jen rozhodne poskytnout takto chráněné informace jiné straně, zachová strana, která obdrží tyto chráněné informace, jejich důvěrnost a podmínky jejich sdělování a použije výše uvedené informace jen za účelem, pro který byly poskytnuty.Článek 23Uplatňování úmluvyStrany pravidelně podávají zprávu o uplatňování této úmluvy.Článek 24Dvoustranné a mnohostranné dohody1. Strany mohou za účelem splnění povinností, které jim připadají na základě této úmluvy, pokračovat v uplatňování dvoustranných nebo mnohostranných dohod nebo ostatních platných dohod, nebo uzavřít nové.2. Ustanovení této úmluvy se nedotýkají práva stran přijmout na základě dvoustranné nebo mnohostranné dohody, bude-li třeba, přísnější opatření, než jsou opatření vyžadovaná touto úmluvou.Článek 25Status přílohPřílohy této úmluvy tvoří její nedílnou součást.Článek 26Změny úmluvy1. Kterákoli strana může navrhnout změny této úmluvy.2. Znění jakékoli navrhované změny této úmluvy je předloženo písemně výkonnému tajemníkovi Evropské hospodářské komise, který je předá všem stranám. Konference stran posoudí navrhované změny na své příští výroční schůzi za podmínky, že výkonný tajemník Evropské hospodářské komise předá návrhy stranám devadesát dnů předem.3. Pokud jde o změny této úmluvy, s výjimkou změn přílohy I, pro něž je postup uveden v odstavci 4 tohoto článku:a) přijímají se změny konsensem stran přítomných na schůzi a jsou předloženy depozitářem všem stranám k ratifikaci, přijetí nebo schválení;b) ratifikační, přijímací nebo schvalovací listiny změn


text: jsou uloženy u depozitáře. Změny přijaté v souladu s tímto článkem vstoupí v platnost pro strany, které je přijaly, devadesátým dnem následujícím po dni převzetí depozitářem šestnácté ratifikační, přijímací nebo schvalovací listiny;c) později vstoupí změny v platnost pro jakoukoli jinou stranu devadesátým dnem následujícím po touto stranou provedeném uložení její ratifikační, přijímací nebo schvalovací listiny změn.4. Pokud jde o změny přílohy I:a) strany se snaží dosáhnout dohody konsensem. Pokud je všechno úsilí v tomto směru marné a pokud nedojde k žádné dohodě, jsou změny přijaty s konečnou platností většinou devíti desetin stran přítomných na schůzi a hlasujících. Jsou-li změny přijaty konsensem stran, jsou sděleny stranám s doporučením ke schválení;b) po uplynutí dvanácti měsíců od jejich sdělení výkonným tajemníkem Evropské hospodářské komise vstoupí změny přílohy I v platnost pro strany této úmluvy, které nepodaly oznámení podle ustanovení písmene c) tohoto odstavce za podmínky, že nejméně šestnáct stran nepodá toto oznámení;c) jakákoli strana, která nemůže schválit změnu přílohy I této úmluvy, to oznámí písemně výkonnému tajemníkovi Evropské hospodářské komise do dvanácti měsíců od oznámení o přijetí. Výkonný tajemník uvědomí neprodleně strany o převzetí takového oznámení. Strana může své předchozí oznámení kdykoli nahradit listinou o přijetí změny a změna přílohy I tak vstoupí v platnost pro tuto stranu;d) pro účely tohoto odstavce se "přítomnými a hlasujícími stranami" rozumějí strany, které jsou přítomny a hlasovaly buď pro, nebo proti.Článek 27PodpisTato úmluva je otevřena k podpisu v Helsinkách od 17. do 18. března 1992 včetně, poté v sídle Organizace spojených národů v New Yorku do 18. září 1992 členským státům Evropské hospodářské komise, jakož i státům, které mají poradní status při Evropské hospodářské komisi na základě odstavce 8 usnesení Hospodářské a sociální rady 36 (IV) ze dne 28. března 1947, a organizacím regionální hospodářské integrace tvořené svrchovanými členskými státy Evropské hospodářské komise, na něž členské státy těchto organizací přenesly pravomoc v záležitostech upravovaných touto úmluvou, včetně pravomoci uzavírat smlouvy o těchto oblastech.Článek 28DepozitářFunkci depozitáře této úmluvy vykonává generální tajemník Organizace spojených národů.Článek 29Ratifikace, přijetí, schválení a přistoupení1. Tato úmluva podléhá ratifikaci, přijetí nebo schválení signatářskými státy a organizacemi regionální hospodářské integrace uvedenými v článku 27.2. Tato úmluva je otevřena pro přistoupení států a organizací uvedených v článku 27.3. Jakákoli organizace uvedená v článku 27, která se stane stranou této úmluvy, aniž by její členské státy byly stranou úmluvy, je vázána všemi povinnostmi stanovenými touto úmluvou. Pokud jeden nebo více členských států takové organizace je stranou této úmluvy, dohodnou se tato organizace a její členské státy na svých příslušných odpovědnostech při plnění povinností vyplývajících z této úmluvy. V takovém případě nejsou organizace a členské státy oprávněny souběžně využívat svých práv v rámci úmluvy.4. Ve svých ratifikačních, přijímacích, schvalovacích nebo přístupových listinách uvedou organizace regionální hospodářské integrace uvedené v článku 27 rozsah své pravomoci, pokud jde o záležitosti, o nichž jedná tato úmluva. Dále tyto organizace uvědomí depozitáře o jakékoli významné změně rozsahu své pravomoci.Článek 30Vstup v platnost1. Tato úmluva vstupuje v platnost devadesátým dnem po dni uložení šestnácté ratifikační, přijímací, schvalovací nebo přístupové listiny.2. Pro účely


text: odstavce 1 tohoto článku se listina uložená organizací uvedenou v článku 27 nepřipojuje k listinám, které jsou uloženy členskými státy této organizace.3. Pro každý stát nebo organizaci uvedené v článku 27, které ratifikují, přijímají nebo schvalují tuto úmluvu nebo k ní přistoupí po uložení šestnácté ratifikační, přijímací, schvalovací nebo přístupové listiny, vstupuje tato úmluva v platnost devadesátým dnem po dni uložení ratifikační, přijímací, schvalovací nebo přístupové listiny tímto státem nebo touto organizací.Článek 31Odstoupení1. Kdykoli po uplynutí tří let ode dne, kdy tato úmluva vstoupila v platnost pro některou stranu, může tato strana na základě písemného oznámení depozitáři od úmluvy odstoupit. Toto odstoupení nabývá účinku devadesátým dnem po dni jeho převzetí depozitářem.2. Toto odstoupení nebrání uplatňování článku 4 na činnost, která je předmětem oznámení podle čl. 4 odst. 1, nebo žádosti o diskusi podle čl. 4 odst. 2.Článek 32Platná zněníPrvopis této úmluvy, jejíž znění v jazyce anglickém, francouzském a ruském mají stejnou platnost, je uložen u generálního tajemníka Organizace spojených národů.NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci k této úmluvě své podpisy.V Helsinkách dne sedmnáctého března tisíc devět set devadesát dva.--------------------------------------------------PŘÍLOHA INEBEZPEČNÉ LÁTKY PRO ÚČELY VYMEZENÍ NEBEZPEČNÝCH ČINNOSTÍNíže uvedená množství se vztahují ke každé činnosti nebo ke skupině činností. Pokud je v části I uvedeno rozmezí množství, mezní množství jsou maximální množství uvedená v každém rozmezí. Po pěti letech od vstupu této úmluvy v platnost se stanou mezními množstvími nejnižší hodnoty uvedené v každém rozmezí, pokud nebude stanoveno jinak.Pokud látka nebo přípravek jmenovitě uvedený v části II patří do některé kategorie v části I, budou užita mezní množství uvedená v části II.Při určení nebezpečných činností vezmou strany v úvahu možnost zvýšení nebezpečí, kterou lze předvídat, a množství nebezpečných látek a blízkost jejich umístění bez ohledu na odpovědnost jednoho či více provozovatelů.ČÁST IKategorie látek a přípravků, které nejsou jmenovitě uvedeny v části IIKategorie | Mezní množství (tuny) || |1. | Hořlavé plyny (1a) včetně zkapalněného topného plynu | 200 |2. | Vysoce hořlavé kapaliny (1b) | 50000 |3. | Vysoce toxické (1c) | 20 |4. | Toxické (1d) | 500–200 |5. | Oxidující (1e) | 500–200 |6. | Výbušné (1f) | 200–50 |7. | Hořlavé kapaliny (1g) (s nimiž se zachází za zvláštních podmínek tlaku a teploty) | 200 |8. | Nebezpečné pro životní prostředí (1h) | 200 |ČÁST IIJmenovitě uvedené látkyLátka | Mezní množství (tuny) || |1. | Amoniak | 500 |2. | a)Nitrát amonný (2) | 2500 |b)Nitrát amonný ve formě hnojiva (3) | 10000 |3. | Akrylonitril | 200 |4. | Chlor | 25 |5 | Ethylenoxid | 50 |6. | Kyanovodík | 20 |7. | Fluorovodík | 50 |8. | Sirovodík | 50 |9. | Oxid siřičitý | 250 |10. | Oxid sírový | 75 |11. | Alkyly olova | 50 |12. | Fosgen | 0,75 |13. | Methylisokyanat | 0,15 |POZNÁMKY:(1) Indikativní kritéria.Pokud nejsou k dispozici jiná vhodná kritéria, mohou strany použít při klasifikaci látek nebo přípravků pro účely části I této přílohy následující kritéria.a) Hořlavé plyny:látky, které v plynném stavu za normálního tlaku a


text: ve směsi se vzduchem se stávají hořlavými a jejichž bod varu za normálního tlaku je 20 oC nebo nižší.b) Vysoce hořlavé kapaliny:látky, jejichž bod vzplanutí je nižší než 21 oC, a bod varu za normálního tlaku je vyšší než 20 oC.c) Vysoce toxické:látky s vlastnostmi odpovídajícími údajům v tabulce 1 nebo tabulce 2 uvedené níže, které vzhledem ke svým fyzikálním a chemickým vlastnostem mohou vyvolat nebezpečí průmyslové havárie.Tabulka 1LD50 (orálně) [1] mg/kg tělesné hmotnosti LD50 ≤ 25 | LD50 (kůží) [2] mg/kg tělesné hmotnosti LD50 ≤ 50 | LC50 [3] mg/l (inhalačně) LC50 ≤ 0,5 |Tabulka 2Rozlišovací dávka mg/kg tělesné hmotnosti | < 5 |kde akutní orální toxicita pro živočichy byla stanovena metodou jednorázového podání. |d) Toxické:látky s vlastnostmi odpovídajícími údajům v tabulkách 3 nebo 4 uvedených níže, které mají fyzikální a chemické vlastnosti, jež mohou vyvolat nebezpečí průmyslové havárie.Tabulka 3LD50 (orálně) [4] mg/kg tělesné hmotnosti 25 < LD50 ≤ 200 | LD50 (kůží) [5] mg/kg tělesné hmotnosti 50 < LD50 ≤ 400 | LC50 [6] mg/l (inhalačně) 0,5 < LC50 ≤ 2 |Tabulka 4Rozlišovací dávka mg/kg tělesné hmotnosti | = 5 |kde akutní orální toxicita pro živočichy byla stanovena metodou jednorázového podání. |e) Oxidující:látky způsobující vysoce exotermickou reakci ve styku s jinými látkami, zejména s hořlavými látkami.f) Výbušné:látky, které mohou explodovat pod vlivem ohně nebo které jsou citlivější k nárazu nebo tření než dinitrobenzen.g) Hořlavé kapaliny:látky, jejichž bod vzplanutí je nižší než 55 oC a které zůstávají kapalné pod tlakem, takže za určitých podmínek zpracování, jako je vysoký tlak nebo vysoká teplota, mohou způsobit nebezpečí průmyslové havárie.h) Nebezpečné pro životní prostředí:látky vykazující hodnoty akutní toxicity pro vodní životní prostředí podle tabulky 5.Tabulka 5když látka není snadno degradovatelná nebo log Pow > 3,0 (jestliže experimentálně stanovený BCF < 100).[7] [8] [9]LC50 [7] mg/l LC50 ≤ 10 | EC50 [8] mg/l EC50 ≤ 10 | IC50 [9] mg/l IC50 ≤ 10 |i) LD = smrtelná dávka.j) LC = smrtelná koncentrace.k) EC = účinná koncentrace.l) IC = inhibující koncentrace.m) Pow = rozdělovací koeficient oktanol/voda.n) BCF = biokoncentrační faktor.2 Platí pro nitrát amonný a směsi nitrátu amonného, kde obsah dusíku odvozený z nitrátu amonného > 28 váhových procent a pro vodné roztoky nitrátu amonného, kde koncentrace nitrátu amonného > 90 váhových procent.3 Platí pro jednosložková hnojiva obsahující nitrát amonný a pro kombinovaná hnojiva, kde obsah dusíku odvozený z nitrátu amonného je > 28 váhových procent (kombinované hnojivo obsahuje nitrát amonný spolu s fosforečnanem a/nebo s uhličitanem draselným).4 Směsi a přípravky obsahující tyto látky budou posuzovány týmž způsobem jako čisté látky, pokud již nevykazují rovnocenné vlastnosti a nevyvolávají účinky přesahující hranice států.[1] LD50 orálně u potkanů.[2] LD50 kůží u potkanů nebo králíků.[3] LC50 inhalačně (čtyři hodiny) u potkanů.[4] LD50 orálně u potkanů.[5] LD50 kůží u potkanů nebo králíků.[6] LC50 inhalačně (čtyři hodiny) u potkanů.[7] LC50 u ryb (96 hodin).[8] EC50 u dafnií (48 hodin).[9] IC50 u řas (72 hodiny).--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIŘÍZENÍ PŘED VYŠETŘOVACÍ KOMISÍ PODLE ČLÁNKŮ 4 A 51. Navrhující strana nebo strany oznámí sekretariátu, že předkládá (předkládají) dotaz (dotazy) vyšetřovací komisi zřízené podle ustanovení


text: této přílohy. V oznámení se vysvětlí předmět šetření. Sekretariát ihned informuje všechny strany úmluvy o této žádosti.2. Vyšetřovací komise se skládá ze tří členů. Jak navrhující strana, tak druhá strana řízení jmenují každá vědeckého nebo technického odborníka a dva takto jmenovaní odborníci určí po vzájemné dohodě třetího odborníka, který bude předsedou vyšetřovací komise. Tento odborník nesmí být státním příslušníkem ani jedné ze stran řízení, nesmí mít své obvyklé místo pobytu na území jedné z těchto stran, nesmí být jimi zaměstnán, ani nesmí mít žádný jiný vztah k věci.3. Jestliže není předseda vyšetřovací komise určen do dvou měsíců po jmenování druhého odborníka, určí na žádost kterékoli strany řízení předsedu vyšetřovací komise v průběhu dalších dvou měsíců výkonný tajemník Evropské hospodářské komise.4. Jestliže některá ze stran řízení nejmenuje odborníka do jednoho měsíce po obdržení oznámení od sekretariátu, může o tom druhá strana uvědomit výkonného tajemníka Evropské hospodářské komise, který určí předsedu vyšetřovací komise v průběhu dalších dvou měsíců. Po svém určení požádá předseda vyšetřovací komise stranu, která ještě nejmenovala odborníka, aby tak učinila do jednoho měsíce. Neučiní-li tak v této lhůtě, oznámí to předseda vyšetřovací komise výkonnému tajemníkovi Evropské hospodářské komise, který provede toto jmenování v další lhůtě dvou měsíců.5. Vyšetřovací komise přijme svůj jednací řád.6. Vyšetřovací komise může přijmout všechna vhodná opatření pro plnění svých funkcí.7. Strany řízení usnadňují práci vyšetřovací komise a s využitím všech dostupných prostředků, zejména:a) poskytují vyšetřovací komisi všechny příslušné dokumenty, vybavení a informace;b) umožňují vyšetřovací komisi, pokud je to nezbytné, předvolání svědků nebo odborníků a získání jejich výpovědí.8. Strany a odborníci chrání důvěrnost jakékoli informace, kterou jako důvěrnou získali během práce vyšetřovací komise.9. Jestliže se některá ze stran řízení nedostaví před vyšetřovací komisi nebo jestliže se nevyjádří k věci, může druhá strana požádat vyšetřovací komisi, aby pokračovala v řízení a dokončila svoji práci. Nepřítomnost jedné ze stran před komisí nebo opomenutí strany vyjádřit se k věci není překážkou pro pokračování ani dokončení práce vyšetřovací komise.10. Pokud vyšetřovací komise nerozhodne z důvodů daných konkrétními okolnostmi věci jinak, ponesou náklady vyšetřovací komise, včetně odměn jejích členů, strany řízení rovným dílem. Vyšetřovací komise vede účetní záznamy o všech svých nákladech a předloží o nich stranám řízení závěrečné vyúčtování.11. Kterákoli strana, která má o předmět řízení věcný zájem a která by mohla být dotčena stanoviskem vyšetřovací komise, se může se souhlasem vyšetřovací komise řízení zúčastnit.12. Rozhodnutí vyšetřovací komise o procedurálních otázkách se přijímají většinou hlasů jejích členů. Konečný posudek vyšetřovací komise odráží názor většiny jejích členů a je případně doplněn odůvodněním odlišných názorů.13. Vyšetřovací komise vydá svůj konečný posudek do dvou měsíců ode dne, kdy byla zřízena, pokud neusoudí, že je nutné prodloužit tuto lhůtu o dobu, která by neměla přesáhnout dva měsíce.14. Konečný posudek vyšetřovací komise je založen na uznávaných vědeckých zásadách. Vyšetřovací komise předá konečný posudek stranám řízení a sekretariátu.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIPOSTUPY PODLE ČLÁNKU 41. Strana původu může požadovat konzultace s jinou stranou v souladu s odstavci 2 až 5 této přílohy, aby zjistila, zda tato strana je dotčenou stranou.2. Pokud je navrhovaná nebo existující činnost nebezpečná, oznámí to


text: strana původu na všech vhodných úrovních s cílem zahájit účinné a vhodné konzultace každé straně, která by mohla být podle ní dotčena, co možná nejdříve a nejpozději do chvíle, co bude informovat svou vlastní veřejnost o dotyčné činnosti. V případě existujících nebezpečných činností bude toto oznámení podáno nejpozději do dvou let po vstupu této úmluvy v platnost pro stranu původu.3. Toto oznámení obsahuje zejména:a) informace o nebezpečné činnosti, včetně jakékoli dostupné informace nebo zprávy, například informace poskytnuté podle článku 6, o účincích přesahujících hranice států, které by tato činnost mohla mít v případě průmyslové havárie;b) uvedení přiměřené lhůty pro sdělení odpovědi podle odstavce 4 této přílohy s ohledem na podstatu činnosti.Toto oznámení může obsahovat informace uvedené v odstavci 6 této přílohy.4. Strany, které obdržely oznámení, odpoví straně původu ve lhůtě určené v oznámení, a potvrdí příjem oznámení a uvedou, zda zamýšlejí zahájit konzultace.5. Jestliže strana, které bylo předáno oznámení, oznámí, že nezamýšlí zahájit konzultace nebo neodpoví ve lhůtě určené v oznámení, ustanovení uvedená v následujících odstavcích se nepoužijí. V takovém případě není dotčeno právo strany původu rozhodnout, zdali má provést hodnocení a analýzu na základě svého vnitrostátního práva a praxe.6. Pokud některá strana, které předala oznámení, oznámí své přání zahájit konzultace, poskytne strana původu této straně, jestliže tak ještě neučinila:a) patřičné informace o průběhu analýzy s časovým plánem pro předávání připomínek;b) patřičné informace o nebezpečné činnosti a jejích účincích přesahujících hranice států, které by mohla mít v případě průmyslové havárie;c) možnost účasti na hodnocení informací nebo jakékoli zprávy ukazující možné účinky přesahující hranice států.7. Dotčená strana poskytne straně původu na její žádost informace, které lze skutečně získat, pokud jde o oblast spadající do její jurisdikce, která by mohla být zasažena, jestliže jsou tyto informace nezbytné pro zahájení hodnocení, analýzy a pro opatření, která mají být přijata. Informace jsou poskytnuty okamžitě, jak je to vhodné, prostřednictvím společného orgánu, pokud existuje.8. Strana původu poskytne dotčené straně přímo, bude-li třeba, nebo prostřednictvím společného orgánu, pokud existuje, dokumentaci týkající se analýzy a hodnocení, která je uvedena v odstavcích 1 a 2 přílohy V.9. Zúčastněné strany uvědomí veřejnost v oblastech, které by mohly být skutečně dotčeny nebezpečnou činností, a přijmou opatření, aby byla veřejnosti a úředním orgánům dotyčných oblastí rozdána dokumentace týkající se analýzy a hodnocení. Strany jim nabídnou možnost vyslovit připomínky nebo námitky k nebezpečné činnosti a snaží se, aby jejich názory byly předány příslušnému úřednímu orgánu strany původu buď přímo, nebo, bude-li třeba, prostřednictvím strany původu v přiměřené lhůtě.10. Jakmile je dokumentace týkající se analýzy a hodnocení připravena, zahájí strana původu bez zbytečného odkladu konzultace s dotčenou stranou, zejména o účincích nebezpečné činnosti přesahujících hranice států v případě průmyslové havárie a o vlastních opatřeních ke snížení těchto účinků nebo k jejich zneškodňování. Konzultace se mohou týkat:a) možných náhradních řešení, včetně nulové varianty, a opatření, která by mohla být přijata ke zmírnění účinků přesahujících hranice států na náklady strany původu;b) jiných forem zamýšlené vzájemné pomoci při omezení jakýchkoli účinků přesahujících hranice států;c) jakékoli jiné závažné otázky.Zúčastněné strany se dohodnou na začátku konzultací na přiměřené


text: lhůtě, po kterou bude trvat doba konzultací. Konzultace mohou být vedeny prostřednictvím vhodného společného orgánu, pokud existuje.11. Zúčastněné strany dbají na to, aby byly řádně brány v úvahu analýza a hodnocení, jakož i přijaté připomínky podle odstavce 9 této přílohy a závěrů konzultací uvedených v odstavci 10 této přílohy.12. Strana původu oznámí dotčeným stranám jakékoli rozhodnutí přijaté o činnosti, jakož i důvody a úvahy, na nichž je založeno.13. Jestliže se dodatečné závažné informace, týkající se účinků nebezpečné činnosti přesahujících hranice států, které nebyly dostupné ve chvíli, kdy tato činnost byla předmětem konzultací, stanou dostupné pro zúčastněnou stranu, uvědomí o nich tato strana jinou zúčastněnou (nebo jiné zúčastněné strany). Pokud o to jedna ze zúčastněných stran požádá, konají se další konzultace.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVPREVENTIVNÍ OPATŘENÍ PODLE ČLÁNKU 6Následující opatření mohou být použita podle vnitrostátního práva nebo praxe stranami, příslušnými úředními orgány nebo provozovateli nebo v rámci společného úsilí:1. Stanovení obecných nebo zvláštních cílů bezpečnosti.2. Přijetí právních předpisů nebo směrnic týkajících se bezpečnostních opatření a bezpečnostních norem.3. Určení nebezpečných činností, které vyžadují použití zvláštních preventivních opatření, včetně případně systému licencí a povolení.4. Hodnocení analýz týkajících se rizik nebo bezpečnostních studií nebezpečných činností a plán činnosti pro použití nezbytných opatření.5. Poskytnutí nezbytných informací příslušným úředním orgánům k hodnocení rizik.6. Použití nejvhodnější technologie za účelem prevence průmyslových havárií a ochrany lidí a životního prostředí.7. Organizace vhodného výcviku a školení pro všechny osoby, které se účastní nebezpečných činností na místě za obvyklých i neobvyklých podmínek, za účelem prevence průmyslových havárií.8. Vytvoření vnitřních řídících struktur a postupů, které umožní účinně používat a dodržovat bezpečnostní předpisy.9. Monitorování a prověřování nebezpečných činností a provádění inspekcí.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VANALÝZA A HODNOCENÍ1. Rozsah a podrobnost analýzy a hodnocení nebezpečné činnosti by se měly lišit v závislosti na jejich předmětu.2. Následující tabulka uvádí základní informace, které je třeba vzít v úvahu při analýze a hodnocení pro účely uvedené v jednotlivých článcích a vyjmenované dále:Předmět analýzy | Základní informace, které je třeba vzít v úvahu |Připravenost na havarijní situace podle článku 8 | 1.Množství a vlastnosti nebezpečných látek na místě.2.Stručné popisné scénáře typických příkladů průmyslových havárií, které mohou vzniknout při nebezpečné činnosti, včetně uvedení pravděpodobnosti každé z nich.3.Pro každý scénář:a)přibližné množství úniku;b)rozsah a závažnost důsledků vyplývajících jak pro obyvatele, tak pro životní prostředí za příznivých a nepříznivých podmínek, včetně rozsahu rizikových oblastí;c)doba, během níž by se mohla z počáteční události vyvinout průmyslová havárie;d)jakákoli akce, která by mohla být podniknuta s cílem omezit pokud možno co nejvíce pravděpodobnost zhoršení.4.Počet a rozložení obyvatelstva v sousedství, včetně jakéhokoli velkého soustředění osob, které by se mohly nacházet v rizikové oblasti.5.Věk, mobilita a vnímavost obyvatelstva. |Rozhodování o volbě místa podle článku 7 | Kromě základních informací uvedených výše v bodech 1 až 5: 6.Závažnost škody způsobené osobám a životnímu prostředí podle povahy a okolností úniku.7.Vzdálenost místa nebezpečné činnosti, v níž mohou být skutečně pozorovány škodlivé účinky na osobách a životním prostředí v případě průmyslové havárie.8.Stejná informace nejen s ohledem na současnou situaci, ale i na plánované úpravy nebo úpravy, které lze skutečně předvídat. |Informování veřejnosti podle článku 9 | Kromě základních


text: informací uvedených výše v bodech 1 až 4: 9.Osoby, které mohou být zasaženy v případě průmyslové havárie. |Preventivní opatření podle článku 6 | Kromě základních informací uvedených výše v bodech 4 až 9 budou nutné podrobnější verze popisů a hodnocení uvedených v bodech 1 až 3 s ohledem na přijetí preventivních opatření. Mimo tyto popisy a hodnocení bude třeba vzít v úvahu následující informace: 10.Množství nebezpečných látek, s nimiž se manipuluje, a podmínky manipulace.11.Seznam scénářů pro různé druhy průmyslových havárií se závažnými účinky, s příklady všech možných nehod podle závažnosti a účinků, které mohou mít činnosti provozované v sousedství.12.Pro každý scénář popis jevů, které by mohly být původem průmyslové havárie a sledem událostí, jež by mohly způsobit zhoršení této havárie.13.Hodnocení, alespoň v obecné rovině, stupně pravděpodobnosti každé z těchto událostí s ohledem na opatření uvedená v bodu 14.14.Popis preventivních opatření týkajících se zařízení i postupů vedoucích pokud možno co nejvíce ke snížení pravděpodobnosti každé události.15.Hodnocení účinků, které by mohly mít odchylky od běžných provozních podmínek, s popisem opatření, která mají být v důsledku toho přijata, aby se bezpečně zastavila nebezpečná činnost nebo jakákoli její fáze v případě havarijní situace, a potřeby školení pracovníků, aby mohly být rychle odhaleny odchylky, které by mohly mít závažné následky, a přijata vhodná opatření.16.Hodnocení uvádějící, do jaké míry by mohly změny, opravy a údržba týkající se nebezpečné činnosti ohrozit kontrolní opatření a opatření, která mají být v důsledku toho přijata, aby byla tato kontrola dodržována. |--------------------------------------------------PŘÍLOHA VIROZHODOVÁNÍ O VOLBĚ MÍSTA PODLE ČLÁNKU 7Následující ustanovení uvádějí základní informace, které by měly být vzaty v úvahu podle článku 7:1. výsledky analýzy a hodnocení rizik, včetně hodnocení podle přílohy V fyzikálních charakteristik oblasti, kde je plánována nebezpečná činnost;2. výsledky konzultací a účast veřejnosti;3. analýza zvýšení nebo snížení rizika způsobeného jakýmkoli novým faktorem na území dotčené strany v souvislosti s existující nebezpečnou činností na území strany původu;4. hodnocení environmentálních rizik, včetně jakýchkoli účinků přesahujících hranice států;5. hodnocení nových nebezpečných činností, které by mohly být zdrojem rizika;6. možnost umístit nové nebezpečné činnosti a změnit významně existující nebezpečné činnosti dostatečně daleko od existujících osídlení, aby jejich bezpečnost nebyla ohrožena, a zřídit bezpečnostní oblast kolem místa nebezpečných činností; uvnitř této bezpečnostní oblasti by měly být pečlivě zkoumány nové faktory, které by mohly ovlivnit zvýšení počtu obyvatelstva vystaveného riziku nebo jiným způsobem zvýšit závažnost rizika.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VIIPŘIPRAVENOST NA HAVARIJNÍ SITUACE PODLE ČLÁNKU 81. Všechny havarijní plány jak vnitřní, tak vnější by měly být koordinovány tak, aby obsahovaly úplný soubor opatření umožňujících účinnou odezvu na průmyslové havárie.2. Havarijní plány by měly obsahovat nezbytná opatření k lokalizaci havarijních situací a k prevenci nebo k co možná největšímu omezení jejich účinků přesahujících hranice států. Měly by také předvídat opatření k varování obyvatelstva a, bude-li třeba, opatření k organizaci jeho evakuace a další akce k jeho ochraně a záchraně, jakož i zdravotnické služby.3. Havarijní plány by měly obsahovat, z podnětu pracovníků pracujících na místě, osob, kterým hrozí riziko zasažení mimo toto místo, a záchranných skupin, upřesnění postupu, jenž má být dodržen z hlediska technického plánu i pokud jde


text: o organizaci, aby se mohlo čelit průmyslové havárii, která by mohla mít účinky přesahující hranice států, a předejít a omezit co možná nejvíce její škodlivé účinky na obyvatelstvo a životní prostředí jak na místě, tak mimo ně.4. Vnitřní havarijní plány použitelné na místě by mohly například:a) určit organizační pravomoci a odpovědnosti na místě v případě havarijní situace;b) popsat postup, který má být dodržen v případě průmyslové havárie nebo bezprostřední hrozby takové havárie, aby se zvládla situace nebo událost, nebo uvést, kde je možné tento popis nalézt;c) popsat dostupné zařízení a zdroje;d) uvést opatření, která mají být přijata v případě průmyslové havárie k rychlému varování orgánu veřejné moci pověřeného první pomocí mimo místo, včetně druhu informací, které mají být sděleny během počátečního varování, a opatření, která mají být přijata k poskytnutí podrobnějších informací, pokud budou dostupné;e) uvést opatření o školení pracovníků týkající se úkolů, které budou povoláni plnit.5. Vnější havarijní plány použitelné mimo místo by mohly například:a) určit organizační pravomoci a odpovědnosti v případě mimořádné situace, zejména podmínky, jak je začlenit do vnitřních havarijních plánů;b) určit metody a postupy, které by měli dodržovat záchranní a lékařští pracovníci;c) určit metody, které mají být použity k rychlému určení zasažené oblasti;d) uvést opatření, která mají být přijata, aby byla průmyslová havárie ihned oznámena dotčeným stranám nebo stranám, které by mohly být dotčeny, a aby bylo později toto spojení udržováno;e) určit zdroje nezbytné k provádění plánu a koordinačních opatření;f) uvést opatření o informování veřejnosti včetně opatření, bude-li třeba, k doplnění a opětovnému šíření základních informací, které jsou veřejnosti sděleny podle článku 9;g) uvést opatření týkající se oblasti školení a cvičení.6. Havarijní plány by mohly určit opatření, která mají být přijata k bezpečnému zpracování, sběru, úklidu, skladování, odstranění a zneškodnění nebezpečných látek a kontaminovaných materiálů a k obnově.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VIIIINFORMOVÁNÍ VEŘEJNOSTI PODLE ČLÁNKU 91. Název společnosti, adresa místa nebezpečné činnosti, uvedení funkce osoby poskytující informaci.2. Jednoduché vysvětlení nebezpečné činnosti, včetně rizik.3. Obecné názvy nebo druhové názvy nebo obecná klasifikace nebezpečnosti látek a přípravků, které jsou používány při nebezpečné činnosti, a určení jejich hlavních nebezpečných vlastností.4. Obecné informace vyplývající z hodnocení vlivů na životní prostředí, jsou-li dostupné a závažné.5. Obecné informace o podstatě průmyslové havárie, ke které by mohlo dojít při nebezpečné činnosti, včetně účinků, které by mohla mít na obyvatelstvo a na životní prostředí.6. Přiměřené informace o způsobu, jakým bude zasažené obyvatelstvo varováno a informováno v případě průmyslové havárie.7. Přiměřené informace o opatřeních, které by mělo zasažené obyvatelstvo přijmout, a o chování, které by si mělo osvojit v případě průmyslové havárie.8. Přiměřené informace o opatřeních, která byla přijata s ohledem na nebezpečnou činnost, včetně spojení s pohotovostními službami, s cílem čelit průmyslovým haváriím, omezit jejich závažnost a zmírnit jejich účinky.9. Obecné informace o vnějším havarijním plánu vypracovaném pohotovostními službami, aby se zabránilo jakémukoli účinku průmyslové havárie, včetně účinků přesahujících hranice států.10. Obecné informace o zvláštních požadavcích a podmínkách, kterým musí vyhovět nebezpečná činnost podle příslušných vnitrostátních právních a/nebo správních předpisů, včetně systému licencí nebo povolení.11. Údaje umožňující veřejnosti dozvědět se, kam se má obrátit, aby získala podrobnější


text: informace.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IXSYSTÉMY OHLAŠOVÁNÍ PRŮMYSLOVÝCH HAVÁRIÍ PODLE ČLÁNKU 101. Systémy ohlašování průmyslových havárií umožňují co možná nejrychlejší přenos údajů a předpovědí podle předem stanovených kódů, využívají se přitom slučitelné systémy pro přenos a zpracování údajů pro vyhlášení poplachu a zásahu v případě havarijní situace a pro přijetí opatření s cílem co možná nejvíce omezit a lokalizovat následky účinků přesahujících hranice států a brát v úvahu různé potřeby na různých úrovních.2. Ohlášení průmyslové havárie zahrnuje zejména následující základní informace:a) druh a rozsah průmyslové havárie, přítomné nebezpečné látky (jsou-li známy) a závažnost účinků, které může případně mít;b) hodinu a přesné místo havárie;c) jakékoli další dostupné informace, které jsou nutné k účinné odezvě na průmyslovou havárii.3. Ohlášení průmyslové havárie musí být doplňováno v přiměřených intervalech, nebo kdykoli je to potřeba, o další závažné informace o vývoji situace týkající se účinků přesahujících hranice států.4. Jsou prováděny pravidelné zkoušky a revize, aby se prověřila účinnost systémů ohlašování průmyslových havárií, a dotyční pracovníci jsou pravidelně školeni. Je-li třeba, tak se tyto zkoušky, revize a školení provádějí společně.--------------------------------------------------PŘÍLOHA XVZÁJEMNÁ POMOC PODLE ČLÁNKU 121. Za veškeré řízení, kontrolu, koordinaci a dohled nad pomocí je odpovědná strana, která žádá o pomoc. Pracovníci účastnící se pomoci jednají v souladu s příslušnými právními předpisy strany žádající o pomoc. Příslušné úřední orgány žádající strany spolupracují s úředním orgánem určeným stranou poskytující pomoc podle článku 17, aby převzal přímý dohled nad pracovníky a zařízením poskytovanými touto stranou.2. Žádající strana poskytne podle svých možností místní vybavení a služby k vhodnému a účinnému řízení pomoci a zajistí ochranu pracovníků, materiálu a zařízení dopraveného na její území za tímto účelem stranou, která poskytuje pomoc, anebo jejím jménem.3. Pokud se zúčastněné strany nedohodnou jinak, je pomoc poskytnuta na náklady strany žádající o pomoc. Strana poskytující pomoc se může kdykoli zcela nebo částečně vzdát nároku na úhradu svých nákladů.4. Strana žádající o pomoc vynaloží veškeré své úsilí, aby poskytla straně poskytující pomoc a osobám jednajícím jejím jménem výsady, imunity nebo služby, které potřebují pro výkon svých funkcí v rámci pomoci. Na straně žádající o pomoc nebude požadováno, aby uplatňovala tato opatření na své vlastní státní příslušníky a osoby s trvalým bydlištěm nebo jim poskytovala výše uvedené výhody a imunity.5. Strany se snaží, na žádost strany žádající o pomoc nebo strany poskytující pomoc, aby usnadnily přechod přes své území – na území a z území strany žádající o pomoc – pracovníků zařízení a majetku používaných v rámci pomoci, kteří jsou předmětem oznámení podaného v dobré a náležité formě.6. Strana žádající o pomoc se snaží, aby pracovníci, kteří jsou předmětem oznámení podaného v dobré a náležité formě, měli snadný vstup a pobyt na jejím území a výstup z jejího území, stejně jako zařízení a majetek používaný v rámci pomoci.7. Pokud jde o činy přímo vyplývající z poskytnuté pomoci, strana žádající o pomoc, v případě úmrtí osob nebo tělesné újmy, ztráty majetku nebo hmotných škod nebo škod na životním prostředí způsobených na jejím území během poskytování požadované pomoci, zprostí obvinění a odškodní stranu poskytující pomoc nebo osoby jednající jejím jménem a poskytne


text: jim odškodnění v případě úmrtí těchto osob nebo škod, které utrpěly, v případě ztráty zařízení nebo jiného majetku nebo škod na zařízení nebo na jiném majetku používaném v rámci pomoci. Strana žádající o pomoc musí odpovědět na žádosti o odškodnění předložené třetími stranami proti straně poskytující pomoc nebo osobám jednajícím jejím jménem.8. Zúčastněné strany úzce spolupracují, aby usnadnily vyřešení soudních řízení o žádostech o odškodnění, které by mohly být vyvolány činností v rámci pomoci.9. Kterákoli strana může požádat o pomoc ohledně lékařské péče nebo dočasného umístění osob postižených havárií na území jiné strany.10. Dotčená strana nebo strana žádající o pomoc může kdykoli poté, co zahájila konzultace, požádat prostřednictvím oznámení o zastavení pomoci přijaté nebo poskytnuté podle této úmluvy. Jakmile je taková žádost učiněna, zúčastněné strany se poradí za účelem přijetí opatření k vhodnému ukončení pomoci.--------------------------------------------------PŘÍLOHA XIVÝMĚNA INFORMACÍ PODLE ČLÁNKU 15Vyměňované informace obsahují zejména následující základní údaje, které mohou být také příležitostí k mnohostranné a dvoustranné spolupráci:a) legislativní a správní opatření, politiky, cíle a priority pro prevenci, připravenost a odezvu na havárie, vědeckou činnost a technická opatření ke snížení rizika průmyslových havárií při nebezpečných činnostech, včetně zmírnění jejich účinků přesahujících hranice států;b) opatření a havarijní plány na příslušné úrovni týkající se ostatních stran;c) programy pro monitorování, plánování, výzkum a vývoj, včetně jejich využívání a kontroly;d) opatření přijatá s ohledem na prevenci průmyslových havárií, připravenost a odezvu na ně;e) zkušenosti získané v oblasti průmyslových havárií a spolupráce při odezvě na průmyslové havárie mající účinky přesahující hranice států;f) vývoj a použití nejlepších dostupných technologií pro lepší ochranu a bezpečnost životního prostředí;g) připravenost na mimořádné situace a opatření k odezvě na ně;h) metody používané při analýze rizik, včetně kritérií monitorování a hodnocení účinků přesahujících hranice států.--------------------------------------------------PŘÍLOHA XIIÚKOLY PRO VZÁJEMNOU POMOC PODLE ČL. 18 ODST. 41. Sběr a šíření informací a údajůa) Zřízení a využití systému ohlašování průmyslových havárií, který umožňuje poskytování informací o průmyslových haváriích a o odbornících, za účelem možného zapojení těchto odborníků co možná nejdříve do poskytování pomoci.b) Zřízení a využití databanky pro příjem, zpracování a šíření nezbytných informací o průmyslových haváriích, včetně jejich účinků, jakož i o použitých opatřeních a jejich účinnosti.c) Vypracování a vedení seznamu nebezpečných látek, který obsahuje příslušné údaje o jejich vlastnostech, a informace, jak s nimi zacházet v případě průmyslové havárie.d) Zřízení a vedení seznamu odborníků, kteří mohou poskytnout poradenskou pomoc i jiný druh pomoci, pokud jde o prevenci, připravenost a odezvu na průmyslové havárie, včetně opatření k obnově.e) Vedení seznamu nebezpečných činností.f) Vypracování a vedení seznamu nebezpečných látek uvedených v ustanoveních přílohy I části I.2. Výzkum, školení a metodologiea) Sestavení a poskytování modelů založených na zkušenostech získaných v oblasti průmyslových havárií, jakož i scénářů týkajících se prevence průmyslových havárií, připravenosti a odezvy na ně.b) Podpora výcviku a školení, organizace mezinárodních sympozií a podpora spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje.3. Technická pomoca) Poskytování poradenských služeb zaměřených na posílení schopnosti stran uplatňovat opatření týkající se prevence průmyslových havárií, připravenosti a odezvy na ně.b) Na žádost strany provedení inspekce jejích nebezpečných činností a poskytnutí pomoci, která jí má umožnit


text: organizovat své vnitrostátní inspekce podle ustanovení této úmluvy.4. Pomoc v případě havarijní situaceNa žádost strany poskytnutí pomoci, zejména vysláním odborníků na místo průmyslové havárie, kteří jsou pověřeni poskytnout poradenské služby a jiný druh pomoci při odezvě na průmyslové havárie.--------------------------------------------------PŘÍLOHA XIIIROZHODČÍ ŘÍZENÍ1. Navrhující strana nebo strany oznámí sekretariátu, že se strany dohodly předložit spor k rozhodčímu řízení podle čl. 21 odst. 2 této úmluvy. V oznámení se vysvětlí předmět rozhodčího řízení a uvedou se zejména články této úmluvy, jejichž výklad nebo uplatňování jsou předmětem sporu. Sekretariát předá získané informace všem stranám této úmluvy.2. Rozhodčí soud se skládá ze tří členů. Jak navrhující strana nebo strany, tak ostatní strana nebo strany, jichž se spor týká, jmenují rozhodce, a dva takto jmenovaní rozhodci určí na základě vzájemné dohody třetího rozhodce, který bude předsedou rozhodčího soudu. Tento rozhodce nesmí být státním příslušníkem ani jedné ze stran sporu, nesmí mít své obvyklé místo pobytu na území jedné z těchto stran, nesmí být jimi zaměstnán, ani nesmí mít žádný jiný vztah k věci.3. Jestliže není předseda rozhodčího soudu určen do dvou měsíců po jmenování druhého rozhodce, určí na žádost kterékoli strany sporu předsedu rozhodčího soudu v průběhu dalších dvou měsíců výkonný tajemník Evropské hospodářské komise.4. Jestliže některá ze stran sporu nejmenuje rozhodce do dvou měsíců po obdržení žádosti, může o tom druhá strana uvědomit výkonného tajemníka Evropské hospodářské komise, který určí předsedu rozhodčího soudu v průběhu dalších dvou měsíců. Po svém určení požádá předseda rozhodčího soudu stranu, která ještě rozhodce neurčila, aby tak učinila do dvou měsíců. Nevyhoví-li strana této žádosti do uvedené lhůty, oznámí to předseda výkonnému tajemníkovi Evropské hospodářské komise, který provede toto určení během následujících dvou měsíců.5. Rozhodčí soud rozhoduje v souladu s mezinárodním právem a s ustanoveními této úmluvy.6. Kterýkoli rozhodčí soud ustavený podle ustanovení této přílohy přijme svůj jednací řád.7. Rozhodčí soud rozhoduje o procedurálních otázkách i ve věci samé většinou hlasů svých členů.8. Rozhodčí soud může přijímat veškerá vhodná opatření ke zjištění skutečností.9. Strany sporu usnadňují práci rozhodčího soudu a s využitím všech dostupných prostředků zejména:a) poskytují rozhodčímu soudu veškeré příslušné dokumenty, vybavení a informace;b) umožňují rozhodčímu soudu, pokud je to nezbytné, předvolání svědků nebo znalců a získání jejich výpovědí.10. Strany sporu a rozhodci chrání důvěrnost jakékoli informace, kterou jako důvěrnou získaly v průběhu řízení před rozhodčím soudem.11. Rozhodčí soud může na žádost některé ze stran doporučit prozatímní ochranná opatření.12. Nedostaví-li se některá ze stran sporu k rozhodčímu soudu nebo nevyjádří-li se k věci, může druhá strana požádat soud, aby v řízení pokračoval a vynesl své konečné rozhodnutí. Nepřítomnost jedné ze stran nebo opomenutí strany vyjádřit se k věci není překážkou řízení.13. Rozhodčí soud může jednat a rozhodnout o protinárocích, které bezprostředně souvisejí s předmětem sporu.14. Pokud rozhodčí soud nerozhodne z důvodů daných konkrétními okolnostmi věci jinak, ponesou náklady soudního řízení, včetně odměn rozhodců, strany sporu rovným dílem. Soud vede záznamy o všech svých nákladech a předloží o nich stranám sporu závěrečné vyúčtování.15. Pokud má některá ze stran této úmluvy na předmětu sporu právní zájem a pokud může být rozhodnutím


text: věci dotčena, může se souhlasem soudu do řízení vstoupit.16. Rozhodčí soud vydá svůj rozhodčí nález do pěti měsíců ode dne svého ustavení, nepovažuje-li za nezbytné prodloužit tuto lhůtu o dobu nepřesahující pět měsíců.17. Nález rozhodčího soudu musí být odůvodněn. Je konečný a závazný pro všechny strany sporu. Rozhodčí soud předá nález stranám sporu a sekretariátu. Sekretariát postoupí získané informace všem stranám této úmluvy.18. Spory, které mohou vzniknout mezi stranami ohledně výkladu nebo výkonu nálezu, může předložit kterákoli ze stran rozhodčímu soudu, který tento nález vynesl, nebo v případě, že tomuto soudu nelze tuto věc předložit, jinému soudu ustavenému k tomuto účelu stejným způsobem jako soud původní.--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22006A0824(03)
 Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o změnách dodatku VI Dohody o obchodu s vínem připojené k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé
 Úřední věstník L 231 , 24/08/2006 S. 0140 - 0143
 Dohoda ve formě výměny dopisůmezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o změnách dodatku VI Dohody o obchodu s vínem připojené k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhéDOPIS č. 1Dopis Evropského společenstvíV Bruselu dne 24. dubna 2006Vážený pane,mám tu čest odvolat se na jednání věnovaná technickým změnám, která proběhla podle čl. 29 odst. 2 Dohody o obchodu s vínem připojené k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé ze dne 18. listopadu 2002, který stanoví, že smluvní strany mohou po oboustranném souhlasu změnit dodatky této dohody za účelem zohlednění veškerých změn právních a správních předpisů smluvních stran.Z těchto jednání vyplynul závěr, že některé chilské ochranné známky, které se shodují se zeměpisnými označeními Společenství, je třeba začlenit do dodatku VI (seznam ochranných známek uvedených v článku 7).Mám proto tu čest navrhnout, aby dodatek VI Dohody o obchodu s vínem byl nahrazen připojeným dodatkem s účinkem od dnešního dne.Byla bych Vám velmi zavázána, kdybyste potvrdil souhlas Vaší vlády s obsahem tohoto dopisu.Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.Za Evropské společenstvíMariann Fischer BoelDOPIS č. 2Dopis ChileV Bruselu dne 24. dubna 2006Vážená paní,mám tu čest potvrdit, že jsem obdržel Váš dopis z dnešního dne tohoto znění:"mám tu čest odvolat se na jednání věnovaná technickým změnám, která proběhla podle čl. 29 odst. 2 Dohody o obchodu s vínem připojené k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé ze dne 18. listopadu 2002, který stanoví, že smluvní strany mohou po oboustranném souhlasu změnit dodatky této dohody za účelem zohlednění veškerých změn právních a správních předpisů smluvních stran.Z těchto jednání vyplynul závěr, že některé chilské ochranné známky, které se shodují se zeměpisnými označeními Společenství, je třeba začlenit do dodatku VI (seznam ochranných známek uvedených v článku 7).Mám proto tu čest navrhnout, aby dodatek VI Dohody o obchodu s vínem byl nahrazen připojeným dodatkem s účinkem od dnešního dne.Byla bych Vám velmi zavázána, kdybyste potvrdil souhlas Vaší vlády s obsahem tohoto dopisu."Mám tu čest Vám sdělit, že Chilská republika s obsahem uvedeného dopisu souhlasí.Přijměte prosím, vážená paní, ujištění o mé nejhlubší úctě.Za Chilskou republikuOscar Alcamán Riffo--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21994A1223(12)
 Úřední věstník L 336 , 23/12/1994 S. 0144 - 0150 Finské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 38 S. 0146 Švédské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 38 S. 0146
 Dohoda o pravidlech původuČLENOVÉ,berouce na vědomí, že se ministři dne 20. září 1986 dohodli, že Uruguayské kolo mnohostranných obchodních jednání bude mít za cíl "zajistit další liberalizaci a rozšíření světového obchodu", "posílit úlohu GATT" a "zvýšit schopnost systému GATT přizpůsobit se vývoji mezinárodního ekonomického prostředí";přejíce si podporovat cíle GATT 1994;uznávajíce, že jasná a předem známá pravidla původu a jejich používání usnadňují tok mezinárodního obchodu;přejíce si zajistit, aby pravidla původu sama o sobě nevytvářela nadbytečné překážky obchodu;přejíce si zajistit, aby pravidla původu nezbavila účinnosti nebo neporušila práva Členů stanovená GATT 1994;uznávajíce, že je žádoucí zabezpečit transparentnost právních předpisů a praktik, týkajících se pravidel původu;přejíce si zajistit, aby pravidla původu byla vytvořena a uplatňována nestranným, transparentním, předem známým, důsledným a neutrálním způsobem;uznávajíce existenci mechanismu konzultací a postupů pro rychlé, účinné a spravedlivé rozhodování sporů, jež mohou vyvstat na základě této Dohody;přejíce si harmonizovat a vyjasnit pravidla původu;DOHODLI SE TAKTO:ČÁST IDEFINICE A ROZSAHČlánek 1Pravidla původu1. Pro účely částí I až IV této Dohody se pod pojmem "pravidla původu" rozumí obecně závazné právní předpisy a správní rozhodnutí uplatňovaná kterýmkoli Členem při stanovení země původu zboží za předpokladu, že se tato pravidla původu netýkají smluvního nebo autonomního obchodního režimu směřujícího k poskytování celních preferencí, jež přesahují uplatňování odstavce 1 článku I GATT 1994.2. Pravidla původu, uvedená v odstavci 1, zahrnují všechna pravidla původu používaná jako součást nepreferenčních nástrojů obchodní politiky, jako je uplatňování zacházení podle doložky nejvyšších výhod podle článků I, II, III, XI a XIII GATT 1994, antidumpingových a vyrovnávacích cel podle článku VI GATT 1994, ochranných opatření podle článku XIX GATT 1994, předpisů o označování původu podle článku IX GATT 1994, a jakýchkoli diskriminačních množstevních omezení nebo celních kvót. Zahrnují rovněž pravidla původu používaná pro účely vládních zakázek a obchodní statistiky [1].ČÁST IIPRAVIDLA PRO ZABEZPEČENÍ UPLATŇOVÁNÍ PRAVIDEL PŮVODUČlánek 2Pravidla během přechodného obdobíAž do skončení pracovního programu harmonizace pravidel původu, uvedeného v části IV, Členové zajistí, aby:a) ve vydaných obecně závazných správních rozhodnutích byly jasně určeny podmínky, které je nutno splnit. Zejména:(i) v případech použití kritéria změny celního zařazení musí toto pravidlo původu a jakékoli výjimky z tohoto pravidla jasně určit položky a čísla celní nomenklatury, na které se pravidlo vztahuje;(ii) v případech použití hodnotového procentuálního kritéria musí být v pravidlech původu uvedena rovněž metoda procentuálního výpočtu;(iii) v případech použití kritéria opracování nebo zpracování musí být přesně vymezena operace, která je postačující k získání původu daného zboží;b) pravidel původu nebylo používáno jako nástroje sledujícího přímo či nepřímo obchodní cíle, nehledě na opatření nebo nástroje obchodní politiky, k nimž se vztahují;c) pravidla původu sama o sobě neměla omezující, narušující nebo rozvratné účinky na mezinárodní obchod. Nebudou klást neúměrné přísné požadavky nebo vyžadovat splnění určitých podmínek, které se netýkají opracování nebo zpracování, jako předpoklad pro stanovení země původu. Náklady nepřímo se vztahující k opracování nebo zpracování však mohou být zahrnuty pro účely


text: použití hodnotového procentuálního kritéria podle pododstavce a);d) pravidla původu, uplatňovaná na dovozy a vývozy, nebyla přísnější než pravidla původu, uplatňovaná při určení, zda je zboží tuzemské a diskriminovala Členy, bez ohledu na to, že jsou s výrobci předmětného zboží ve spojení [2];e) pravidla původu byla spravována důsledným, jednotným, nestranným a přiměřeným způsobem;f) pravidla původu byla založena na pozitivním standardu. Pravidla původu určující, co neuděluje původ (negativní standard), bude možno použít jako součást objasnění pozitivního standardu nebo ve zvláštních případech, kdy pozitivní určení původu není nutné;g) obecně závazné právní předpisy a soudní a správní rozhodnutí, týkající se pravidel původu, byla zveřejněna, jakoby se na ně vztahovala ustanovení odstavce 1 článku X GATT 1994 a v souladu s nimi;h) na žádost vývozce, dovozce nebo kterékoli osoby, mající dobrý důvod, bylo osvědčení o původu přidělené na zboží, vydáno co nejdříve, avšak ne později než 150 dní [3] od žádosti o takové osvědčení za předpokladu, že byly předloženy všechny nezbytné údaje. Žádosti o toto osvědčení se přijímají před uskutečněním obchodu předmětným zbožím a mohou být přijaty kdykoli poté. Tato osvědčení zůstanou v platnosti tři roky za předpokladu, že skutečnosti a podmínky, včetně pravidel původu, podle nichž byla vydána, zůstanou srovnatelné. Za předpokladu, že budou dotčené strany předem informovány, nebudou tato osvědčení nadále platná, jestliže bylo v rámci přezkoumání podle pododstavce j) přijato rozhodnutí, které je opačné. Tato osvědčení budou veřejně dostupná podle ustanovení pododstavce k);i) zaváděné změny pravidel původu nebo nová pravidla původu nebyla uplatňována se zpětnou platností, jak stanoví a aniž by byly dotčeny jejich právní předpisy;j) jakékoli administrativní opatření, které přijmou v souvislosti s určením původu, bylo bezodkladně přezkoumatelné soudy nebo v rámci soudních, rozhodčích nebo správních řízení, která nejsou závislá na úřadech, vydávajících rozhodnutí a která mohou provést změnu nebo zrušení rozhodnutí;k) příslušné orgány nakládaly se všemi informacemi, které jsou svou povahou důvěrné nebo jsou jako důvěrné předkládány pro účely uplatňování pravidel původu, jako s přísně důvěrnými tak, aby tyto informace nebyly zveřejněny bez zvláštního povolení osoby nebo vlády, která je poskytla, ledaže by jejich zveřejnění bylo požadováno v souvislosti s řízením před soudy.Článek 3Pravidla pro skončení přechodného obdobíS ohledem na to, že cílem všech Členů je dosáhnout jako výsledku pracovního programu harmonizace, uvedeného v části IV, vytvoření harmonizovaných pravidel původu, zajistí Členové od počátku uplatňování výsledků tohoto programu, aby:a) uplatňovali pravidla původu stejně pro všechny účely, uvedené v článku 1;b) podle pravidel původu byla zemí původu příslušného zboží buď země, ve které bylo zboží zcela získáno nebo, pokud se na výrobě zboží podílí více zemí, ta země, ve které bylo provedeno poslední podstatné zpracování;c) pravidla původu, uplatňovaná na dovozy a vývozy, nebyla přísnější než pravidla původu, uplatňovaná při určení, zda je zboží tuzemské a nediskriminovala Členy, bez ohledu na to, že jsou s výrobci předmětného zboží ve spojení;d) pravidla původu byla spravována důsledným, jednotným, nestranným a přiměřeným způsobem;e) obecně závazné právní předpisy a soudní a správní rozhodnutí, týkající se pravidel původu, byla zveřejněna, jakoby se na ně vztahovala ustanovení odstavce 1 článku X GATT 1994 a v souladu s nimi;f)


text: na žádost vývozce, dovozce nebo kterékoli oprávněné osoby, mající dobrý důvod, bylo osvědčení o původu přidělené na zboží vydáno co nejdříve, avšak ne později než 150 dní od žádosti o takové osvědčení za předpokladu, že byly předloženy všechny nezbytné údaje. Žádosti o toto osvědčení se přijímají před uskutečněním obchodu předmětným zbožím a mohou být přijaty kdykoli poté. Tato osvědčení zůstanou v platnosti tři roky za předpokladu, že skutečnosti a podmínky, včetně pravidel původu, podle nichž byla vydána, zůstanou srovnatelné. Za předpokladu, že budou dotčené strany předem informovány, nebudou tato osvědčení nadále platná, jestliže bylo v rámci přezkoumání podle pododstavce h) přijato rozhodnutí, které je opačné. Tato osvědčení budou veřejně dostupná podle ustanovení pododstavce i);g) zaváděné změny pravidel původu nebo nová pravidla původu nebyla uplatňována se zpětnou platností, jak stanoví a aniž by byly dotčeny jejich právní předpisy;h) jakékoli administrativní opatření, které přijmou v souvislosti s určením původu, bylo bezodkladně přezkoumatelné soudy nebo v rámci soudních, rozhodčích nebo správních řízení, která nejsou závislá na úřadech vydávajících rozhodnutí a která mohou provést změnu nebo zrušení rozhodnutí;i) příslušné orgány nakládaly se všemi informacemi, které jsou svou povahou důvěrné nebo jsou jako důvěrné předkládány pro účely uplatňování pravidel původu, jako s přísně důvěrnými tak, aby tyto informace nebyly zveřejněny bez zvláštního povolení osoby nebo vlády, která je poskytla, ledaže by jejich zveřejnění bylo požadováno v souvislosti s řízením před soudy.ČÁST IIIÚPRAVA POSTUPŮ PŘI OZNAMOVÁNÍ, PŘEZKOUMÁVÁNÍ, KONZULTACÍCH A ŘEŠENÍ SPORŮČlánek 4Instituce1. Tímto se zřizuje Výbor pro pravidla původu (dále uváděný jako "Výbor"), složený ze zástupců všech Členů. Výbor zvolí svého předsedu a bude se scházet podle potřeby, nejméně však jednou za rok, s cílem poskytnout Členům příležitost konzultovat záležitosti, týkající se působení částí I, II, III a IV Dohody nebo uskutečňování cílů, stanovených v těchto částech a uskutečňovat další pravomoce, které mu byly svěřeny na základě této Dohody nebo Radou pro obchod zbožím. Bude-li to nutné, požádá Výbor o informace a stanoviska k záležitostem, týkajícím se této Dohody Technický výbor, uvedený v odstavci 2. Výbor může rovněž Technický výbor požádat o provedení jiných prací, které pro uskutečňování uvedených cílů této Dohody považuje za potřebné. Sekretariát WTO bude působit jako sekretariát Výboru;2. Tímto se zřizuje Technický výbor pro pravidla původu (dále uváděný jako "Technický výbor") pod záštitou Rady pro celní spolupráci (RCS), uvedený v příloze I této Dohody. Technický výbor zajišťuje technické činnosti, stanovené v části IV a vyjmenované v příloze I této Dohody. Bude-li to nutné, požádá Technický výbor o informace a stanoviska k záležitostem, týkajícím se této Dohody Výbor. Technický výbor může rovněž Výbor požádat o provedení jiných prací, které pro uskutečňování uvedených cílů této Dohody považuje za potřebné. Sekretariát RCS bude působit jako sekretariát Technického výboru.Článek 5Informace a postupy, týkající se změn a zavádění nových pravidel původu1. Nejdéle 90 dní po dni vstupu v platnost Dohody o WTO sdělí každý Člen Sekretariátu svá pravidla původu a obecně závazná soudní a správní rozhodnutí, týkající se pravidel původu, platných k tomuto datu. Jestliže některé pravidlo původu nebylo nedopatřením sděleno, sdělí je dotčený Člen ihned, jakmile


text: tuto skutečnost zjistí. Seznamy informací, které Sekretariát obdrží, rozešle Členům.2. Během období, uvedeného v článku 2, je povinností Členů, zavádějících jiná než de minimis nebo nová pravidla původu, zahrnující pro účely tohoto článku jakékoli pravidlo původu zmíněné v odstavci 1, a nesdělená Sekretariátu, učinit o tom oznámení nejméně 60 dní před vstupem změněného nebo nového pravidla v platnost takovým způsobem, aby bylo zúčastněným stranám umožněno seznámit se se záměrem změnit pravidla původu nebo zavést nová pravidla původu, pokud pro Členy nevznikly nebo nehrozí vzniknout výjimečné okolnosti. Za tako- vých výjimečných okolností zveřejní Člen změněné nebo nové pravidlo co nejdříve.Článek 6Přezkoumání1. Výbor přezkoumá každoročně uplatňování a působení částí II a III této Dohody z hlediska jejich cílů. Výbor informuje každoročně Radu pro obchod zbožím o vývoji za období, na něž se přezkoumání vztahuje.2. Výbor přezkoumá ustanovení částí I, II a III a navrhne nezbytné změny s ohledem na výsledky pracovního programu harmonizace.3. Výbor ve spolupráci s Technickým výborem vytvoří mechanismus posuzování a navrhování změn podle výsledků pracovního programu harmonizace, berouc v úvahu cíle a zásady, stanovené v článku 9. To může zahrnovat případy, kdy je třeba vytvořit účinnější pravidla nebo je upravit s ohledem na nové výrobní procesy, vyplývající ze změny technologie.Článek 7KonzultaceUstanovení článku XXII GATT 1994, jak jsou propracována a uplatňována Ujednáním o řešení sporů, se budou uplatňovat na tuto Dohodu.Článek 8Urovnání sporůUstanovení článku XXIII GATT 1994, jak jsou propracována a uplatňována Ujednáním o řešení sporů, se budou uplatňovat na tuto Dohodu.ČÁST IVHARMONIZACE PRAVIDEL PŮVODUČlánek 9Cíle a zásady1. S cílem harmonizovat pravidla původu a mimo jiné poskytnout více jistoty při provádění světového obchodu, uskuteční Konference ministrů spolu s RCS pracovní program, stanovený níže, založený na následujících zásadách:a) pravidla původu se uplatňují stejně pro všechny účely, uvedené v článku 1;b) pravidla původu stanoví jako zemi původu určitého zboží buď zemi, kde bylo zboží zcela získáno, nebo, pokud se na výrobě zboží podílí více zemí, tu zemi, ve které bylo provedeno poslední podstatné zpracování;c) pravidla původu mají být objektivní, srozumitelná a předem známá;d) nehledě na opatření nebo nástroje, k nimž se mohou vztahovat, neměla by být pravidla původu používána jako nástroj, sledující přímo či nepřímo obchodní cíle. Pravidla původu sama o sobě by neměla vytvářet omezující, narušující nebo rozvratné účinky na mezinárodní obchod. Neměla by klást neúměrně přísné požadavky nebo vyžadovat splnění určitých podmínek, které se netýkají opracování nebo zpracování, jako předpoklad pro stanovení země původu. Náklady nepřímo se vztahující k opracování nebo zpracování však mohou být zahrnuty pro účely použití hodnotového procentuálního kritéria;e) pravidla původu by měla být spravovatelná důsledným, jednotným, nestranným a přiměřeným způsobem;f) pravidla původu by měla být důsledná;g) pravidla původu by měla být založena na pozitivním standardu. Negativní standard smí být použit k objasnění pozitivního standardu.Pracovní program2. a) Pracovní program bude zahájen co nejdříve po vstupu v platnost Dohody o WTO a bude dokončen během tří let od zahájení.b) Výbor a Technický výbor, uvedené v článku 4, jsou orgány příslušnými pro uskutečňování těchto prací.c) Aby mohla RCS podrobně přispět těmto pracím, Výbor požádá Technický výbor o zpracování výkladů


text: a dobrozdání, vyplývajících z níže uvedených prací, založených na zásadách vyjmenovaných v odstavci 1 tohoto článku. V zájmu zabezpečení včasného dokončení pracovního programu harmonizace bude činnost vedena podle jednotlivých skupin výrobků, představovaných různými kapitolami nebo třídami nomenklatury Harmonizovaného systému (HS).i) Zcela získané zboží a minimální opracování nebo zpracováníTechnický výbor vypracuje harmonizované definice:- zboží, pokládaného za zcela získané v určité zemi. Tato definice musí být co nejpodrobnější;- minimálního opracování nebo zpracování, které samo o sobě neuděluje původ zboží.Technický výbor předloží výsledky této činnosti Výboru do tří měsíců, co od Výboru obdržel žádost.ii) Podstatné zpracování - Změna celního zařazení- Technický výbor na základě kritéria podstatného zpracování posoudí a podrobně vypracuje možnost použití změny celní položky nebo čísla při zpracování pravidel původu pro určité výrobky nebo skupiny výrobků a bude-li to účelné, koncept minimální změny v rámci nomenklatury, která splňuje toto kritérium.- Technický výbor rozdělí výše uvedené práce podle výrobků, s ohledem na kapitoly a třídy nomenklatury HS tak, aby sděloval výsledky těchto prací Výboru alespoň čtvrtletně. Technický výbor dokončí výše uvedené práce do jednoho roku a tří měsíců, co obdržel požadavek Výboru.iii) Podstatné zpracování - Doplňková pravidlaPo dokončení činností, uvedených v pododstavci (ii), pro každou skupinu výrobků nebo určitou kategorii výrobků, kterým výhradní použití nomenklatury HS nepostačuje k vyjádření podstatného zpracování, Technický výbor:- na základě kritéria podstatného zpracování posoudí a podrobně vypracuje možnost použití podpůrným nebo výhradním způsobem jiných kritérií, včetně hodnotového procentuálního kritéria [4] a/nebo opracování nebo zpracování [5] při zpracování pravidel původu pro určité výrobky nebo skupiny výrobků;- může předložit vysvětlení ke svým návrhům;- rozdělí výše uvedené práce podle výrobků, s ohledem na kapitoly a třídy nomenklatury HS tak, aby sděloval výsledky těchto prací Výboru alespoň čtvrtletně. Technický výbor dokončí výše uvedené práce do dvou let a tří měsíců, co obdržel požadavek Výboru.Úloha Výboru3. na základě zásad, vyjmenovaných v odstavci 1:a) Výbor bude pravidelně posuzovat výklady a dobrozdání Technického výboru ve lhůtách, stanovených v pododstavcích (i), (ii) a (iii) odstavce 2 c), s cílem potvrdit správnost těchto výkladů a dobrozdání. Výbor může od Technického výboru požadovat podrobnější rozpracování a prohloubení jeho prací nebo vypracování nových přístupů. V zájmu pomoci Technickému výboru by měl Výbor sdělit důvody svých požadavků na dodatečné práce a bude-li to vhodné, navrhne jiný možný přístup;b) po dokončení veškerých prací, stanovených v pododstavcích (i), (ii) a (iii) odstavce 2 c), Výbor posoudí výsledky z hlediska jejich vzájemných souvislostí.Výsledky pracovního programu harmonizace a následující postup4. Konference ministrů převezme výsledky pracovního programu harmonizace do přílohy, která bude tvořit nedílnou součást této Dohody Konference ministrů stanoví lhůtu pro vstup této přílohy v platnost.[1] Rozumí se, že toto ustanovení se nedotýká pravidel vytvořených pro účely definování pojmů "domácí výrobní odvětví" nebo "obdobný výrobek domácího výrobního odvětví" nebo podobných používaných termínů.[2] Tato podmínka nevytváří, s ohledem na pravidla původu používaná pro účely vládních zakázek, dodatečné závazky k závazkům, které již Členové podle GATT 1994 přijali.[3] Pokud jde o žádosti učiněné během prvního roku od vstupu v platnost Dohody o WTO, je od členů požadováno, aby vystavovaly tato osvědčení co nejdříve.[4] Je-li předepsáno


text: hodnotové procentuální kritérium, musí pravidla původu obsahovat rovněž způsob výpočtu procentuálního podílu.[5] Je-li předepsáno kritérium opracování nebo zpracování, musí být přesně vymezena operace, která uděluje původ zboží.--------------------------------------------------PŘÍLOHA ITECHNICKÝ VÝBOR PRO PRAVIDLA PŮVODUZávazky1. Technický výbor bude mít následující stálé pravomoce:a) posuzovat na žádost kteréhokoli člena Technického výboru specifické technické problémy, vyplývající z každodenního spravování pravidel původu členů a vydávat na základě předložených skutečností poradní dobrozdání o vhodném řešení;b) poskytovat informace a rady, které mohou být vyžádány kterýmkoli Členem nebo Výborem, k jakýmkoli záležitostem, týkajícím se určení původu zboží;c) zpracovávat a rozesílat pravidelné zprávy o technických aspektech působení a stavu této Dohody;d) každoročně prověřovat technické aspekty provádění a působení částí II a III.2. Technický výbor bude vykonávat další pravomoce, o jejichž výkon by jej mohl Výbor požádat.3. Technický výbor se vynasnaží, aby dokončil v rozumně krátké lhůtě práce na specifických otázkách, zvláště na těch, které mu byly předloženy Členy nebo Výborem.Zastoupení4. Každý Člen má právo být zastoupen v Technickém výboru. Každý Člen může jmenovat jednoho delegáta a jednoho nebo více náhradníků, aby jej v Technickém výboru zastupovali. Každý takto zastoupený Člen v Technickém výboru je dále v této příloze uváděn jako "člen" Technického výboru. Zástupci členů Technické komise mohou být na zasedání Technického výboru doprovázeni poradci. Sekretariát WTO se rovněž může zúčastňovat těchto zasedání jako pozorovatel.5. Členové RCS, kteří nejsou Členy WTO, mohou být na zasedáních Technického výboru zastoupeni jedním delegátem a jedním nebo více náhradníky. Tito zástupci se účastní zasedání Technického výboru jako pozorovatelé.6. S výhradou schválení předsedou Technického výboru může generální tajemník RCS (dále uváděný jako "generální tajemník") pozvat na zasedání Technického výboru jako pozorovatele zástupce vlád, které nejsou Členy ani WTO ani RCS, jakož i zástupce mezinárodních vládních a obchodních organizací.7. Jména delegátů, náhradníků a poradců, kteří byli určeni, aby se zúčastnili zasedání Technického výboru, budou sdělena generálnímu tajemníkovi.Zasedání8. Technický výbor zasedá podle potřeby, avšak nejméně jedenkrát ročně.Postupy9. Technický výbor volí vlastního předsedu a stanoví vlastní postupy.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IISPOLEČNÁ DEKLARACE, TÝKAJÍCÍ SE PREFERENČNÍCH PRAVIDEL PŮVODU1. Uznávajíce, že někteří Členové uplatňují preferenční pravidla původu, odlišná od nepreferenčních pravidel původu, se Členové dohodli takto.2. Pro účely této Společné deklarace se pod pojmem preferenční pravidla původu rozumí obecně závazné právní předpisy a správní rozhodnutí, používané kterýmkoli Členem k určení, zda zboží podléhá preferenčnímu zacházení v rámci smluvního nebo autonomního obchodního režimu, vedoucímu k poskytování celních preferencí, jež přesahují uplatňování odstavce 1 článku I GATT 1994.3. Členové se dohodli, že zajistí, aby:a) při vydání obecně závazného správního rozhodnutí byly podmínky, které je třeba splnit, jasně stanoveny. Zejména:(i) v případech použití kritéria změny celního zařazení bude toto preferenční pravidlo původu a jakékoli výjimky z tohoto pravidla jasně určovat položky a čísla celní nomenklatury, na které se pravidlo vztahuje;(ii) v případech použití hodnotového procentuálního kritéria bude v preferenčních pravidlech původu uvedena rovněž metoda procentuálního výpočtu;(iii) v případech použití kritéria opracování nebo zpracování bude přesně vymezena operace, která je postačující k získání preferenčního původu daného zboží;b) preferenční pravidla původu byla založena na pozitivním standardu. Preferenční pravidla původu určující co neuděluje preferenční původ (negativní standard), bude možno použít


text: jako součást objasnění pozitivního standardu nebo ve zvláštních případech, kdy pozitivní určení preferenčního původu není nutné;c) obecně závazné právní předpisy a soudní rozhodnutí, týkající se preferenčních pravidel původu, byla zveřejněna, jakoby se na ně vztahovala ustanovení odstavce 1 článku X GATT 1994 a v souladu s nimi;d) na žádost vývozce, dovozce nebo kterékoli osoby, mající dobrý důvod, bylo osvědčení o preferenčním původu přidělené na zboží vydáno co nejdříve, avšak ne později než 150 dní [1] od žádosti o takové osvědčení za předpokladu, že byly předloženy všechny nezbytné údaje. Žádosti o toto osvědčení se přijímají před uskutečněním obchodu předmětným zbožím a mohou být přijaty kdykoli poté. Tato osvědčení zůstanou v platnosti tři roky za předpokladu, že skutečnosti a podmínky, včetně preferenčních pravidel původu, podle nichž byla vydána, zůstanou srovnatelné. Za předpokladu, že budou dotčené strany předem informovány, nebudou tato osvědčení nadále platná, jestliže bylo v rámci přezkoumání podle pododstavce f) přijato rozhodnutí, které je opačné. Tato osvědčení budou veřejně dostupná podle ustanovení pododstavce g);e) zaváděné změny preferenčních pravidel původu nebo nová preferenční pravidla původu nebyla uplatňována se zpětnou platností, jak stanoví a aniž by byly dotčeny jejich obecně závazné právní předpisy;f) jakékoli administrativní opatření, které přijmou v souvislosti s určením preferenčního původu, bylo bezodkladně přezkoumatelné soudy nebo v rámci soudních, rozhodčích nebo správních řízení, která nejsou závislá na úřadech, vydávajících rozhodnutí a která mohou provést změnu nebo zrušení rozhodnutí;g) příslušné orgány nakládaly se všemi informacemi, které jsou svou povahou důvěrné nebo jsou jako důvěrné předkládány pro účely uplatňování preferenčních pravidel původu, jako s přísně důvěrnými tak, aby tyto informace nebyly zveřejněny bez zvláštního povolení osoby nebo vlády, která je poskytla, ledaže by jejich zveřejnění bylo požadováno v souvislosti s řízením před soudy.4. Členové se dohodli, že bezodkladně sdělí Sekretariátu svá preferenční pravidla původu, včetně seznamu preferenčních ujednání, podle nichž se uplatňují obecně závazná a soudní a správní rozhodnutí, týkající se preferenčních pravidel původu, uplatňovaná v den, kdy pro tohoto Člena vstoupila v platnost Dohoda o WTO. Členové se dále dohodli, že sdělí Sekretariátu co nejdříve jakékoli změny svých preferenčních pravidel původu nebo nová preferenční pravidla původu. Seznam obdržených informací, které jsou k dispozici, bude Sekretariátem rozeslán Členům.[1] Pokud jde o žádosti, učiněné během prvního roku od vstupu v platnost Dohody o WTO, je od Členů požadováno, aby vystavovaly tato osvědčení co nejdříve.--------------------------------------------------


text:
 29.11.2018
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 305/5
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 49/2017
 ze dne 17. března 2017
 kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP [2018/1813]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 1.
 Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1) by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 2.
 Nařízení Komise (ES) č. 889/2008 ze dne 5. září 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (2), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 3.
 Nařízení Rady (ES) č. 967/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů (3), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 4.
 Nařízení Komise (ES) č. 1235/2008 ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí (4), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 5.
 Nařízení Komise (ES) č. 1254/2008 ze dne 15. prosince 2008, kterým se upravuje nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (5), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 6.
 Nařízení Komise (ES) č. 537/2009 ze dne 19. června 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1235/2008, pokud jde o seznam třetích zemí, z nichž musí určité zemědělské produkty získané ekologickou metodou produkce pocházet, aby mohly být uvedeny na trh ve Společenství (6) , by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 7.
 Nařízení Komise (ES) č. 710/2009 ze dne 5. srpna 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o stanovení prováděcích pravidel ohledně ekologické produkce živočichů pocházejících z akvakultury a produkce mořských řas (7), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 8.
 Nařízení Komise (EU) č. 271/2010 ze dne 24. března 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o logo Evropské unie pro ekologickou produkci (8), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 9.
 Nařízení Komise (EU) č. 471/2010 ze dne 31. května 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1235/2008, pokud jde o seznam třetích zemí, z nichž musí určité zemědělské produkty získané ekologickou metodou produkce pocházet, aby mohly být uvedeny na trh v Unii (9), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 10.
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 344/2011 ze dne 8. dubna 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví


text:
prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (10), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 11.
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 426/2011 ze dne 2. května 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (11) , by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 12.
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 590/2011 ze dne 20. června 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1235/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí (12), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 13.
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1084/2011 ze dne 27. října 2011, kterým se mění a opravuje nařízení (ES) č. 1235/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí (13), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 14.
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1267/2011 ze dne 6. prosince 2011, kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 1235/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí (14), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 15.
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 126/2012 ze dne 14. února 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, pokud jde o osvědčení, a nařízení (ES) č. 1235/2008, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze Spojených států amerických (15), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 16.
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 203/2012 ze dne 8. března 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o prováděcí pravidla pro ekologickou produkci vína (16), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 17.
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 505/2012 ze dne 14. června 2012, kterým se mění a opravuje nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (17), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 18.
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 508/2012 ze dne 20. června 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 1235/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí (18), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 19.
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 751/2012 ze dne 16. srpna 2012, kterým se opravuje nařízení Komise (ES) č. 1235/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí (19), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 20.
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č.