text:
schopnost systému OBD provádět monitorování chybných funkcí třídy A nebo B1.
 4.5.3.
 Chybná funkce třídy B2
 Chybná funkce bude označena třídou B2, jestliže existují okolnosti, o kterých se předpokládá, že ovlivňují emise, avšak nikoli do té míry, aby překročily hodnoty OTL.
 Chybné funkce, které omezují schopnost systému OBD provádět monitorování chybných funkcí třídy B2, budou klasifikovány do třídy B1 nebo B2.
 4.5.4.
 Chybná funkce třídy C
 Chybná funkce bude označena třídou C, jestliže existují monitorované okolnosti, o kterých se předpokládá, že ovlivňují emise, avšak nikoli do té míry, aby překročily mezní hodnoty regulovaných emisí.
 Chybné funkce, které omezují schopnost systému OBD provádět monitorování chybných funkcí třídy C, budou klasifikovány do třídy B1 nebo B2.
 4.6. Varovný systém
 Selhání součásti varovného systému nesmí nezapříčit, aby přestal fungovat systém OBD.
 4.6.1.
 Požadavky MI
 Indikátor chybné funkce musí být viditelný z místa řidiče za všech světelných podmínek. Indikátor chybné funkce musí být tvořen žlutým (jak vymezuje příloha 5 předpisu EHK/OSN č. 7) nebo oranžovým (jak vymezuje příloha 5 předpisu EHK/OSN č. 6) varovným signálem označeným symbolem F01 v souladu s normou ISO 2575:2004.
 4.6.2.
 Systém rozsvěcování indikátoru MI
 V závislosti na chybné funkci/funkcích zjištěných systémem OBD se indikátor MI rozsvítí podle jednoho z aktivačních režimů popsaných v následující tabulce.
 Aktivační režim 1
 Aktivační režim 2
 Aktivační režim 3
 Aktivační režim 4
 Podmínky aktivace
 chybná funkce nenastala
 chybná funkce třídy C
 chybná funkce třídy B a počitadla B1 < 200 h
 chybná funkce třídy A nebo počitadlo B1 > 200 h
 Klíček „zapnuto“ motor „zapnuto“
 nezobrazuje se
 selektivní strategie výběru údajů pro displej
 selektivní strategie výběru údajů pro displej
 selektivní strategie výběru údajů pro displej
 Klíček „zapnuto“ motor „vypnuto“
 harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej
 harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej
 harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej
 harmonizovaná strategie výběru údajů pro displej
 Strategie zobrazování vyžaduje, aby byl indikátor MI aktivován podle třídy, do které byla chybná funkce zařazena. Tato strategie je uzamčena softwarovým naprogramováním, které není běžně přístupné prostřednictvím čtecího nástroje.
 Aktivační strategie MI při klíčku v pozici „zapnuto“ a motoru v pozici „vypnuto“ je popsána v odstavci 4.6.4.
 Obrázky B1 a B2 ilustrují předepsané aktivační strategie při klíčku v pozici „zapnuto“ a motoru v pozici „zapnuto“ nebo „vypnuto“.
 Obrázek B1
 Zkouška žárovky a indikace připravenosti
 Obrázek B2
 Strategie zobrazování chybné funkce: použitelná je pouze selektivní strategie výběru údajů pro displej
 4.6.3.
 Aktivace indikátoru MI, je-li motor v pozici „zapnuto“
 Je-li klíček přepnut do pozice „zapnuto“ a motor nastartován (motor v pozici „zapnuto“), indikátor MI bude vypnut, pokud nebyly splněny požadavky v odstavci 4.6.3.1 a/nebo odstavci 4.6.3.2.
 4.6.3.1.
 Strategie zobrazování indikátoru MI
 Pro účely aktivace MI bude mít nepřetržitá indikace MI přednost před krátkou indikací MI a indikací MI na vyžádání. Pro účely aktivace MI bude mít krátká indikace MI přednost před indikací MI na vyžádání.
 4.6.3.1.1.
 Chybné funkce třídy A
 Systém OBD aktivuje nepřetržitou indikaci MI při uložení potvrzeného diagnostického chybového kódu DTC přiřazeného chybné funkci třídy A.
 4.6.3.1.2.
 Chybné funkce třídy B
 Systém OBD aktivuje krátkou indikaci MI při přepnutí klíčku


text:
do pozice „zapnuto“, které bude následovat po uložení potvrzeného a aktivního diagnostického chybového kódu DTC přiřazeného chybné funkci třídy B.
 Jakmile počitadlo B1 dosáhne 200 hodin, systém OBD aktivuje nepřetržitou indikaci MI.
 4.6.3.1.3.
 Chybné funkce třídy C
 Výrobce může poskytnout přístup k informacím o chybných funkcích třídy C použitím indikace MI na vyžádání, která bude k dispozici do doby, než je motor nastartován.
 4.6.3.1.4.
 Program deaktivace indikátoru MI
 Pokud dojde k monitorovací akci, nepřetržitá indikace MI se přepne na krátkou indikaci MI za předpokladu, že chybná funkce, která původně nepřetržitou indikaci MI aktivovala, není během aktuálního sledu operací zjištěna a že nepřetržitá indikace MI není aktivována na základě jiné chybné funkce.
 Krátká indikace MI je deaktivována, pokud chybná funkce není zjištěna během 3 po sobě jdoucích sledů operací a indikátor MI není aktivován na základě jiné chybné funkce třídy A nebo B.
 4.6.4.
 Aktivace indikátoru MI, je-li klíček v pozici „zapnuto“ / motoru v pozici „vypnuto“
 Aktivace indikátoru MI při klíčku v pozici „zapnuto“ / motoru v pozici „vypnuto“ se skládá ze dvou sledů oddělených 5sekundovým intervalem, během kterého je indikátor MI vypnut:
 a)
 účelem prvního sledu je potvrdit funkčnost indikátoru MI a připravenost monitorovaných součástí;
 b)
 účelem druhého sledu je udávat přítomnost chybné funkce.
 Druhý sled se opakuje, dokud není motor nastartován (motor v pozici „zapnuto“) nebo dokud klíček není přepnut do pozice „vypnuto“.
 4.6.4.1.
 Funkčnost/připravenost indikátoru MI
 Indikátor MI musí poskytnout stálou indikaci po dobu 5 sekund a potvrdit tak, že je funkční.
 Indikátor MI zůstane v pozici „vypnuto“ po dobu 10 sekund.
 Úplnou připravenost všech monitorovaných součástí indikátor MI potvrdí tak, že zůstane v pozici „zapnuto“ po dobu 5 sekund.
 Neúplnou připravenost jedné nebo více monitorovaných součástí indikátor MI udá tak, že jednou za 5 sekund blikne.
 Indikátor MI zůstane v pozici „vypnuto“ po dobu 5 sekund.
 4.6.4.2.
 Přítomnost/nepřítomnost chybné funkce
 Po sledu popsaném v odstavci 4.6.4.1 indikátor MI ohlásí přítomnost chybné funkce řadou rozsvícení nebo nepřetržitým svícením, v závislosti na příslušném aktivačním režimu, jak je popsáno v následujících odstavcích, nebo udá nepřítomnost chybné funkce řadou rozsvícení. Každé případné rozsvícení představuje zapnutí indikátoru MI na 1 sekundu a vypnutí na 1 sekundu; po řadě rozsvícení následuje interval 5 sekund, kdy je indikátor MI vypnut.
 Připadají v úvahu čtyři aktivační režimy, přičemž režim 4 má přednost před aktivačními režimy 1, 2 a 3, aktivační režim 3 má přednost před aktivačními režimy 1 a 2 a aktivační režim 2 má přednost před aktivačním režimem 1.
 4.6.4.2.1.
 Aktivační režim 1 – nepřítomnost chybné funkce
 Indikátor MI bliká po dobu jednoho rozsvícení.
 4.6.4.2.2.
 Aktivační režim 2 – indikace MI na vyžádání
 Pokud systém OBD aktivuje podle selektivní strategie výběru údajů pro displej popsané v odstavci 4.6.3.1 indikaci MI na vyžádání, indikátor MI bude blikat po dobu dvou rozsvícení.
 4.6.4.2.3.
 Aktivační režim 3 – krátká indikace MI
 Pokud systém OBD aktivuje podle selektivní strategie výběru údajů pro displej popsané v odstavci 4.6.3.1 krátkou indikaci MI, indikátor MI bude blikat po dobu tří rozsvícení.
 4.6.4.2.4.
 Aktivační režim 4 – nepřetržitá indikace MI
 Pokud

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
systém OBD aktivuje podle selektivní strategie výběru údajů pro displej popsané v odstavci 4.6.3.1 nepřetržitou indikaci MI, indikátor MI bude nepřetržitě svítit.
 4.6.5.
 Počitadla přiřazená chybným funkcím.
 4.6.5.1.
 Počitadla MI
 4.6.5.1.1.
 Počitadlo nepřetržité indikace MI
 Systém OBD musí obsahovat počitadlo nepřetržité indikace MI, které bude ukládat počet hodin, kdy byl motor v provozu a zároveň byla aktivní nepřetržitá indikace MI.
 Počitadlo nepřetržité indikace MI bude počítat až do nejvyšší hodnoty umožněné 2bytovým počitadlem s rozlišením 1 hodina a napočítanou hodnotu uchová, pokud nenastanou podmínky k tomu, aby počitadlo mohlo být vynulováno.
 Počitadlo nepřetržité indikace MI musí fungovat takto:
 a)
 pokud počitadlo nepřetržité indikace MI začíná počítat od nuly, začne počítat v okamžiku, kdy je nepřetržitá indikace MI aktivována;
 b)
 v okamžiku, kdy nepřetržitá indikace MI přestane být aktivní, se počitadlo nepřetržité indikace MI zastaví a uchová napočítanou hodnotu;
 c)
 pokud je během 3 sledů operací zjištěna chybná funkce, která vyvolá nepřetržitou indikaci MI, počitadlo nepřetržité indikace MI pokračuje v počítání od hodnoty, na které se předtím zastavilo;
 d)
 pokud je po 3 sledech operací od posledního zastavení počitadla zjištěna chybná funkce, která vyvolá nepřetržitou indikaci MI, počitadlo nepřetržité indikace MI začne počítat znovu od nuly;
 e)
 počitadlo nepřetržité indikace MI musí být vynulováno, jestliže:
 i)
 během 40 zahřívacích cyklů nebo 200 hodin provozu motoru (podle toho, co nastane dříve) od posledního zastavení počitadla není zjištěna žádná chybná funkce, která vyvolá nepřetržitou indikaci MI; nebo
 ii)
 čtecí nástroj OBD vyšle systému OBD signál k vymazání informací OBD.
 Obrázek C1
 Ilustrace principů aktivace počitadel indikátoru MI
 Obrázek C2
 Ilustrace principů aktivace počitadel indikátoru B1
 4.6.5.1.2.
 Kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI
 Systém OBD musí obsahovat kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI, které bude ukládat kumulativní počet hodin za dobu životnosti motoru, kdy byl motor v provozu a zároveň byla aktivní nepřetržitá indikace MI.
 Kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI bude počítat až do nejvyšší hodnoty umožněné 2bytovým počitadlem s rozlišením 1 hodina a napočítanou hodnotu uchová.
 Kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI nesmí být vynulováno systémem motoru, čtecím nástrojem ani při odpojení baterie.
 Kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI musí fungovat takto:
 a)
 kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI začne počítat, když je aktivována nepřetržitá indikace MI;
 b)
 v okamžiku, kdy nepřetržitá indikace MI přestane být aktivní, se kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI zastaví a uchová napočítanou hodnotu;
 c)
 kumulativní počitadlo nepřetržité indikace MI opět začne počítat od hodnoty, na které se předtím zastavilo, když je aktivována nepřetržitá indikace MI.
 Obrázek C1 ilustruje princip kumulativního počitadla nepřetržité indikace MI a dodatek 2 obsahuje příklady, které ilustrují jeho logiku.
 4.6.5.2.
 Počitadla přiřazená chybným funkcím třídy B1.
 4.6.5.2.1.
 Jediné počitadlo třídy B1
 Systém OBD musí obsahovat počitadlo B1, které bude ukládat počet hodin, kdy byl motor v provozu a zároveň byla přítomna chybná funkce třídy B1.
 Počitadlo B1 musí fungovat takto:
 a)
 počitadlo B1 začne počítat v okamžiku, kdy je zjištěna chybná funkce třídy B1 a je uložen potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC;
 b)
 počitadlo B1 se zastaví a uchová napočítanou hodnotu, jestliže žádná chybná funkce třídy B1


text:
není potvrzená a aktivní nebo když byly všechny chybné funkce třídy B1 vymazány čtecím zařízením;
 c)
 počitadlo B1 začne opět počítat od hodnoty, na které se předtím zastavilo, jestliže je během 3 sledů operací zjištěna další chybná funkce třídy B1.
 V případě, že počitadlo B1 přesáhne počet 200 hodin provozu motoru, systém OBD nastaví počitadlo na 190 hodin provozu motoru, když systém OBD zjistí, že chybná funkce třídy B1 již není potvrzená a aktivní nebo když jsou všechny chybné funkce třídy B1 vymazány čtecím nástrojem. Počitadlo B1 začne počítat od údaje 190 hodin provozu motoru, jestliže je během 3 sledů operací zjištěna další chybná funkce třídy B1.
 Počitadlo B1 se vynuluje, jestliže se vyskytnou tři po sobě jdoucí sledy operací, během kterých nebudou zjištěny žádné chybné funkce třídy B1.
 Poznámka
 :
 Počitadlo B1 neukazuje počet hodin provozu motoru, během kterých byla přítomna jedna konkrétní chybná funkce třídy B1.
 Počitadlo B1 může sečíst počet hodin dvou nebo více různých chybných funkcí třídy B1, aniž pro některou z nich platil časový údaj, který počitadlo ukazuje.
 Počitadlo B1 má pouze určit, kdy bude aktivována nepřetržitá indikace MI.
 Obrázek C2 ilustruje princip počitadla B1 a dodatek 2 obsahuje příklady, které ilustrují jeho logiku.
 4.6.5.2.2.
 Více počitadel B1
 Výrobce může použít více počitadel B1. V takovém případě musí být systém schopen přidělit každé chybné funkci třídy B1 konkrétní počitadlo B1.
 Řízení každého počitadla B1 musí probíhat podle stejných pravidel jako při použití jediného počitadla a každé počitadlo začne počítat, když je zjištěna přiřazená chybná funkce třídy B1.
 4.7. Informace OBD
 4.7.1.
 Ukládané informace
 Informace ukládané systémem OBD musí být k dispozici na vyžádání z místa mimo vozidlo ve formě těchto souborů:
 a)
 informace o stavu motoru;
 b)
 informace o aktivních chybných funkcích souvisejících s emisemi;
 c)
 informace k účelům oprav.
 4.7.1.1.
 Informace o stavu motoru
 Tyto informace poskytnou správnímu orgánu (4) přehled o statusu indikace chybných funkcí a přiřazené údaje (např. údaje počitadla nepřetržité indikace MI, údaje o připravenosti).
 Systém OBD poskytne všechny informace (v souladu s příslušným normovaným souborem v dodatku 6) pro externí zkušební zařízení používané při silničních kontrolách, aby mohly být údaje využity a aby měl správní orgán k dispozici tyto informace:
 a)
 informace o selektivní/neselektivní strategii,
 b)
 identifikační číslo vozidla (VIN),
 c)
 informaci o přítomnosti nepřetržité indikace MI,
 d)
 informace o připravenosti systému OBD,
 e)
 počet hodin provozu motoru, kdy byla naposledy aktivována nepřetržitá indikace MI (počitadlo nepřetržité indikace MI).
 Tyto informace musí být přístupné pouze ke čtení (tj. nesmazatelné).
 4.7.1.2.
 Informace o aktivních chybných funkcích souvisejících s emisemi
 Tyto informace poskytnou inspekční stanici (5) podmnožinu údajů OBD souvisejících s motorem, včetně statusu indikátoru chybné funkce a přiřazených údajů (údaje počitadel MI) a seznam aktivních/potvrzených chybných funkcí třídy A a B a přiřazených údajů (např. údaje počitadla B1).
 Systém OBD poskytne všechny informace (v souladu s příslušným normovaným souborem v dodatku 6) pro externí zkušební zařízení používané při silničních kontrolách, aby mohly být údaje využity a aby měl správní orgán k dispozici tyto informace:
 a)
 číslo celosvětového technického předpisu (a revize),


text:
které má být začleněno do označení schválení typu podle předpisu č. 49,
 b)
 informace o selektivní/neselektivní strategii výběru údajů pro displej,
 c)
 identifikační číslo vozidla (VIN),
 d)
 status indikátoru chybné funkce MI,
 e)
 informace o připravenosti systému OBD,
 f)
 počet zahřívacích cyklů a počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byly uložené informace OBD naposledy vymazány,
 g)
 počet hodin provozu motoru, kdy byla naposledy aktivována nepřetržitá indikace MI (počitadlo nepřetržité indikace MI),
 h)
 kumulativní počet hodin provozu motoru s nepřetržitou indikací MI (údaje kumulativního počitadla nepřetržité indikace MI),
 i)
 hodnotu odečtenou z toho počitadla B1, které udává nejvyšší počet hodin provozu motoru,
 j)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy A,
 k)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí tříd B (B1 a B2),
 l)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy B1,
 m)
 identifikaci/identifikace kalibrování softwaru,
 n)
 kalibrační ověřovací číslo/čísla.
 Tyto informace musí být přístupné pouze ke čtení (tj. nesmazatelné).
 4.7.1.3.
 Informace k účelům oprav
 Tyto informace zprostředkují opravářům všechny údaje OBD uvedené v této příloze (např. informace „freeze-frame“).
 Systém OBD poskytne všechny informace (v souladu s příslušným normovaným souborem v dodatku 6) pro externí opravárenské zkušební zařízení, aby mohly být údaje využity a aby měl opravář k dispozici tyto informace:
 a)
 číslo celosvětového technického předpisu (a revize), které má být začleněno do označení schválení typu podle předpisu č. 49,
 b)
 identifikační číslo vozidla (VIN),
 c)
 status indikátoru chybné funkce,
 d)
 informace o připravenosti systému OBD,
 e)
 počet zahřívacích cyklů a počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byly uložené informace OBD naposledy vymazány,
 f)
 status sledovacích zařízení (tj. „dočasně vyřazen z provozu do konce tohoto jízdního cyklu“, „dokončit tento jízdní cyklus“ nebo „nedokončit tento jízdní cyklus“) od posledního vypnutí motoru pro každé sledovací zařízení využité k údajům o statusu připravenosti,
 g)
 počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byl aktivován indikátor chybné funkce (počitadlo nepřetržité indikace MI),
 h)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy A,
 i)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí tříd B (B1 a B2),
 j)
 kumulativní počet hodin provozu motoru s nepřetržitou indikací MI (údaje kumulativního počitadla nepřetržité indikace MI),
 k)
 hodnotu odečtenou z toho počitadla B1, které udává nejvyšší počet hodin provozu motoru,
 l)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy B1 a počet hodin provozu motoru z počitadla/počitadel B1,
 m)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy C,
 n)
 nevyhodnocené diagnostické chybové kódy DTC a jim přiřazené třídy,
 o)
 dříve aktivní diagnostické chybové kódy DTC a jim přiřazené třídy,
 p)
 informace získané v reálném čase o signálech čidel vybraných a podporovaných zařízením původní výbavy a o interních a výstupních signálech (viz odstavec 4.7.2 a dodatek 5),
 q)
 údaje „freeze-frame“ vyžadované v této příloze (viz odstavec 4.7.1.4 a dodatek 5),
 r)
 identifikaci/identifikace kalibrování softwaru,
 s)
 kalibrační ověřovací číslo/čísla.
 Systém OBD musí vymazat všechny uložené chybné funkce systému motoru a související údaje (informace o době provozu, „freeze frame“ atd.) v souladu s ustanoveními této


text:
přílohy, jestliže je takový požadavek zadán přes externí opravárenské zkušební zařízení v souladu s příslušnou normou stanovenou v dodatku 6.
 4.7.1.4.
 Informace „freeze frame“
 Alespoň jeden soubor informací „freeze frame“ musí být uložen v okamžiku, kdy je na základě rozhodnutí výrobce uložen buď možný diagnostický chybový kód DTC nebo potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC. Výrobci je dovoleno aktualizovat informace „freeze frame“ tehdy, je-li nevyhodnocený diagnostický chybový kód DTC zjištěn znovu.
 Informace „freeze frame“ obsahují provozní informace o vozidle v okamžiku zjištění chybné funkce a diagnostický chybové kódy DTC přiřazené uloženým údajům. Soubor „freeze frame“ musí obsahovat informace, které jsou uvedeny v tabulce 1 dodatku 5 této přílohy. Soubor „freeze frame“ musí také obsahovat všechny informace z tabulky 2 a 3 dodatku 5 této přílohy, které jsou používány k monitorování nebo regulaci konkrétní řídicí jednotkou, která kód DTC uložila.
 Při ukládání budou mít informace „freeze frame“ přiřazené chybné funkci třídy A přednost před informacemi přiřazenými chybné funkci třídy B1, které budou mít přednost před informacemi přiřazenými chybné funkci třídy B2 a analogické pravidlo platí pro informace přiřazené chybné funkci třídy C. První zjištěná chybná funkce bude mít přednost před naposledy zjištěnou chybnou funkcí, pokud naposledy zjištěná chybná funkce nespadá do vyšší třídy.
 Pokud je zařízení monitorováno systémem OBD a nevztahuje se na ně dodatek 5, informace „freeze frame“ musí obsahovat prvky informací pro čidla a ovládací členy tohoto zařízení, podobné těm, které jsou popsány v dodatku 5. To musí být při schvalování na požádání správním orgánem schváleno.
 4.7.1.5.
 Připravenost
 Připravenost se nastaví na hodnotu „úplná“, jestliže sledovací zařízení nebo jejich skupina, které s tímto statusem souvisí, byly v provozu od posledního vymazání na žádost externího čtecího nástroje OBD. Připravenost se nastaví na hodnotu „neúplná“, jestliže se na vyžádání externího čtecího zařízení vymaže paměť s chybovými kódy sledovacího zařízení nebo jejich skupiny.
 Běžné vypnutí motoru nesmí způsobit změnu připravenosti.
 Pod podmínkou schválení správním orgánem může výrobce požádat, aby byl status připravenosti sledovacího zařízení nastaven tak, aby ukazoval „úplná“, aniž by sledovací zařízení dokončilo činnost, pokud je monitorování dočasně vyřazeno z provozu na několik sledů operací kvůli přetrvávající přítomnosti extrémních provozních podmínek (např. nízká okolní teplota, vysoká nadmořská výška). Všechny takové žádosti musí uvést konkrétní podmínky, za kterých dojde k vyřazení provozu systému sledovacího zařízení, a počet sledů operací, které mají proběhnout bez dokončení monitorování, než je ohlášen status „úplná“ připravenost.
 4.7.2.
 Informace datového toku
 Systém OBD musí čtecímu nástroji na vyžádání v reálném čase poskytnout informace uvedené v tabulkách 1 až 4 v dodatku 5 této přílohy (skutečné hodnoty signálu by měly být použity přednostně před náhradními).
 K výpočtu parametrů zatížení a točivého momentu systém OBD ohlásí nejpřesnější hodnoty, které jsou vypočítány v rámci příslušné elektronické řídicí jednotky (např. řídicího počítače motoru).
 Tabulka 1 v dodatku 5 obsahuje seznam povinných informací OBD souvisejících se zatížením motoru a otáčkami.
 Tabulka 2 v dodatku 5 uvádí ostatní informace OBD, které mohou být zařazeny, jestliže je systém emisí nebo OBD používá k aktivaci nebo deaktivaci sledovacích zařízení OBD.
 Tabulka 3 v dodatku 5


text:
uvádí informace, které musí být uvedeny, jestliže vyplývají z vybavení motoru nebo jestliže je motor snímá nebo vypočítává (6). Na základě rozhodnutí výrobce mohou být zařazeny další informace „freeze frame“ nebo datového toku.
 Pokud je zařízení monitorováno systémem OBD a nevztahuje se na ně dodatek 5 (např. selektivní katalytická redukce), informace datového toku musí obsahovat prvky informací pro čidla a ovládací členy tohoto zařízení, podobné těm, které jsou popsány v dodatku 5. To musí být při schvalování na požádání správním orgánem schváleno.
 4.7.3.
 Přístup k informacím OBD
 Přístup k informacím OBD musí být umožněn v souladu s normami uvedenými v dodatku 6 této přílohy a následujících pododstavců (7).
 Přístup k informacím OBD nesmí být závislý na žádném přístupovém kódu nebo jiném zařízení nebo metodě, které by mohl poskytnout pouze výrobce či jeho dodavatelé. Vyhodnocení informací OBD nesmí vyžadovat žádné jedinečné dekódovací informace, jestliže tyto informace nejsou veřejně dostupné.
 Musí být podporována metoda jednotného přístupu ke všem informacím OBD (např. jeden bod/uzel pro všechny informace), která musí umožnit vyhledat všechny informace OBD. Tato metoda musí umožnit přístup k úplným informacím OBD vyžadovaným v této příloze. Tato metoda musí také umožnit přístup ke zvláštním, menším informačním souborům, jak je stanoveno v této příloze (např. informační soubory o shodě s technickými předpisy v případě informací OBD vztahujících se k emisím).
 Přístup k informacím OBD musí být poskytnut nejméně podle jedné z následujících sérií norem uvedených v dodatku 6:
 a)
 ISO/PAS 27145 (pro rozhraní CAN)
 b)
 ISO 27145 (pro rozhraní TCP/IP)
 c)
 SAE J1939-71
 Přístup k informacím OBD musí být umožněn drátovým vedením.
 Údaje OBD musí být systémem OBD poskytnuty na vyžádání čtecího nástroje, který odpovídá požadavkům příslušných norem uvedených v dodatku 6 (komunikace s externím zkušebním zařízením).
 4.7.3.1.
 Drátové spojení při použití rozhraní CAN
 Rychlost přenosu drátového spojení datové linky systému OBD musí být buď 250 kbps nebo 500 kbps.
 Výrobce musí zvolit takovou rychlost přenosu dat a konstrukci, aby systém OBD odpovídal požadavkům norem uvedených v dodatku 6, na které je odkazováno v této příloze. Systém OBD musí umožňovat automatickou detekci mezi těmito dvěma hodnotami rychlosti přenosu dat prováděnou externím zkušebním zařízením.
 Rozhraní spojení vozidla a externího diagnostického zkušebního zařízení (např. čtecího nástroje) musí být normované a splňovat všechny požadavky normy ISO 15031 3 Typ A (napájení 12 VDC), Typ B (napájení 24 VDC) nebo SAE J1939-13 (napájení 12 nebo 24 VDC).
 4.7.3.2.
 (vyhrazeno pro drátové spojení při použití rozhraní TCP/IP (ethernet))
 4.7.3.3.
 Umístění konektoru
 Konektor musí být umístěn na straně řidiče v prostoru pro nohy, v oblasti vymezené řidičovou stranou vozidla a řidičovou stranou středové konzoly (nebo osou vozidla, nemá-li středovou konzolu) a ne výše než na spodní úrovni volantu, když je nastaven v nejspodnější nastavitelné pozici. Konektor nesmí být umístěn na středové konzole ani v ní (tj. ani na vodorovných plochách v okolí řadiče rychlosti přimontovaného k podlaze, páky ruční brzdy nebo otvorů na nápoje, ani na svislých plochách v okolí stereo přehrávače/rádia, klimatizace nebo ovladačů navigace). Umístění konektoru musí být snadno rozpoznatelné a přístupné (např. při připojování nástroje z


text:
prostoru mimo vozidlo). U vozidel vybavených dveřmi na straně řidiče musí být po jejich otevření konektor osobou stojící (nebo v podřepu) vně vozidla na straně řidiče snadno rozpoznatelný a přístupný.
 Správní orgán může na žádost výrobce schválit jiné umístění pod podmínkou, že místo namontování bude snadno přístupné a chráněné před náhodným poškozením během běžných provozních podmínek, např. umístění popsané v sérii norem ISO 15031.
 Je-li konektor zakryt nebo umístěn ve speciálním panelu, kryt nebo dvířka tohoto prostoru musí jít otevřít ručně, bez použití nástrojů a musí být jasně označeny nápisem „OBD“, aby bylo umístění konektoru zřejmé.
 Výrobce může vozidla vybavit dalšími diagnostickými konektory a datovými linkami k jím zvoleným účelům, jiným než jsou povinné funkce OBD. Odpovídá-li tento další konektor podmínkám pro jeden z normovaných diagnostických konektorů povolených dodatkem 6, pouze konektor vyžadovaný v této příloze bude jasně označen nápisem „OBD“, aby jej bylo možné odlišit od jiných podobných konektorů.
 4.7.4.
 Mazání/nulování informací OBD čtecím nástrojem
 Na vyžádání čtecího nástroje budou následující údaje z paměti počítače vymazány nebo přenastaveny na hodnotu stanovenou v této příloze.
 Údaje ODB
 Smazatelné
 Přenastavitelné (8)
 status indikátoru chybné funkce
 X
 informace o připravenosti systému OBD
 X
 počet hodin provozu motoru od okamžiku, kdy byl aktivován indikátor chybné funkce (počitadlo nepřetržité indikace MI)
 X
 všechny diagnostické chybové kódy DTC
 X
 hodnota odečtená z toho počitadla B1, které udává nejvyšší počet hodin provozu motoru
 X
 počet hodin provozu motoru z počitadla/počitadel B1
 X
 údaje „freeze frame“ požadované v této příloze
 X
 Informace OBD nesmí být smazány v důsledku odpojení baterie/baterií vozidla.
 4.8. Elektronické zabezpečení
 Každé vozidlo vybavené jednotkou regulace emisí musí být vybaveno prvky k zajištění proti úpravám jiným, než které byly schváleny výrobcem. Výrobce úpravy schválí, jestliže jsou nezbytné pro diagnostiku, údržbu, kontrolu, dodatečnou montáž nebo opravy vozidla.
 Všechny přeprogramovatelné kódy počítače nebo provozní parametry musí být zajištěny proti neoprávněnému zásahu a musí poskytovat úroveň ochrany, která je přinejmenším stejná jako podle ustanovení v normě ISO 15031-7 (SAE J2186) nebo J1939-73 za předpokladu, že se výměna bezpečnostních údajů uskutečňuje pomocí protokolů a diagnostického konektoru, jak je stanoveno v této příloze. Všechny vyměnitelné paměťové čipy sloužící ke kalibraci musí být zality, uzavřeny v zapečetěném obalu nebo chráněny elektronickým algoritmem a nesmějí být změnitelné bez použití speciálních nástrojů a postupů.
 Parametry pro činnosti motoru zakódované v počítači nesmějí být změnitelné bez použití speciálních nástrojů a postupů (tj. připájené nebo zalité součástky počítače nebo zapečetěný (nebo zapájený) kryt počítače).
 Výrobci musí podniknout odpovídající kroky, aby nebylo možno u vozidel v provozu nedovoleně zvyšovat maximální dodávku paliva.
 Výrobci mohou žádat správní orgán o výjimku z jednoho z těchto požadavků pro vozidla, u nichž je nepravděpodobné, že by takovou ochranu potřebovala. Kritérii, podle kterých bude správní orgán hodnotit udělení výjimky, jsou např. využití mikroprocesorů ke kontrole výkonu, schopnost vozidla dosahovat vysokých výkonů a plánovaný objem prodeje vozidel.
 Výrobci, kteří používají systémy programovatelného počítačového kódu (např. elektricky mazatelnou semipermanentní paměť EEPROM), musí zabránit neoprávněnému přeprogramování. Výrobci musí použít vyspělé ochranné strategie proti neoprávněným zásahům a ochranné funkce proti zapisování, které vyžadují elektronický


text:
přístup k počítači umístěnému mimo vozidlo, který provozuje výrobce. Správní orgán může uznat i srovnatelné postupy, jestliže zaručují stejnou úroveň ochrany.
 4.9. Životnost systému OBD
 Systém OBD musí být navržen a konstruován tak, aby umožňoval identifikovat druhy chybných funkcí během celé doby životnosti vozidla/systému motoru.
 Všechna dodatečná ustanovení ohledně životnosti systémů OBD obsahuje tato příloha.
 Systém OBD nesmí být naprogramován nebo konstruován tak, aby se kdykoli po celou dobu životnosti vozidla zcela nebo částečně deaktivoval na základě stáří vozidla a/nebo jeho najetých kilometrů, ani systém nesmí obsahovat algoritmus nebo strategii určenou k průběžnému snižování účinnosti systému OBD.
 5. PROVOZNÍ POŽADAVKY
 5.1. Limitní hodnoty
 Mezní hodnoty pro příslušná monitorovací kritéria vymezená v dodatku 3 jsou stanoveny v hlavní části tohoto předpisu.
 5.2. Dočasné vyřazování systému OBD z činnosti
 Schvalovací orgány mohou schválit dočasné vyřazování systému OBD z provozu za podmínek, které stanovují následující pododstavce.
 Při schvalování nebo schvalování typu musí výrobce poskytnout správnímu orgánu podrobný popis každé strategie, která dočasně vyřazuje systém OBD z provozu, a údaje a/nebo technickou zprávu, které doloží, že monitorování za takových podmínek by bylo nespolehlivé nebo nevhodné.
 V každém případě musí být monitorování znovu zapnuto, jakmile podmínky vedoucí k dočasnému vyřazení systému z provozu pominou.
 5.2.1.
 Bezpečnost provozu motoru/vozidla
 Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování dotčených systémů OBD z provozu v době, kdy jsou aktivní strategie provozní bezpečnosti.
 Monitorovací systém OBD nemusí vyhodnocovat součásti během chybné funkce, pokud by takové vyhodnocení vedlo k ohrožení bezpečného používání vozidla.
 5.2.2.
 Okolní teplota a nadmořská výška
 Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování sledovacích zařízení systému OBD z provozu, je-li okolní teplota při startování motoru pod hodnotou 266 K (– 7 oC nebo 20 oF) nebo nad 308 K (35 oC nebo 95 oF) nebo ve výškách nad 2 500 m (8 202 stop) nad mořem.
 Výrobci mohou dále zažádat o schválení vyřazování sledovacích zařízení systému OBD z provozu při jiných okolních teplotách při startování motoru, doloží-li údaji a/nebo technickou zprávou, že za takových okolních teplot by došlo k chybě v diagnostice kvůli jejich vlivu na součást samotnou (např. zamrznutí součásti).
 Poznámka
 :
 Okolní podmínky mohou být určeny nepřímými metodami. Například okolní teplota může být stanovena na základě teploty nasávaného vzduchu.
 5.2.3.
 Nízká hladina paliva
 Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování z provozu těch monitorovacích systémů, které jsou ovlivňovány nízkou hladinou paliva nebo v okamžiku, kdy palivo dojde (např. při diagnostikované chybné funkci palivového systému nebo při selhání zapalování). Nízká hladina paliva, kterou lze uvažovat pro takové vyřazení z provozu, nesmí přesáhnout 100 litrů nebo 20 % jmenovitého objemu palivové nádrže, podle toho, která hodnota je nižší.
 5.2.4.
 Baterie vozidla nebo úrovně systémového napětí
 Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování z provozu těch monitorovacích systémů, které mohou být ovlivňovány stavem baterie vozidla nebo úrovní systémového napětí.
 5.2.4.1.
 Nízké napětí
 U monitorovacích systémů ovlivněných nízkým napětím baterie nebo nízkým systémovým napětím mohou výrobci zažádat o schválení vyřazování z provozu těchto monitorovacích systémů, jestliže napětí baterie nebo systémové napětí klesne pod 90 % jmenovitého napětí (nebo 11,0 V u 12voltové baterie a


text:
22,0 V u 24voltové baterie). Výrobci mohou zažádat o schválení vyšších mezních hodnot napětí pro vyřazování sledovacích systémů z provozu, než jsou tyto.
 Výrobce musí prokázat, že monitorování při takovém napětí by bylo nespolehlivé a buď že je dlouhodobější provoz vozidla při hodnotách pod kritérii vyřazení z provozu nepravděpodobný nebo že systém OBD baterii nebo systémové napětí monitoruje a zjistí chybnou funkci při napětí, které se používá k vyřazení jiných sledovacích zařízení.
 5.2.4.2.
 Vysoké napětí
 Pro monitorovací systémy související s emisemi ovlivňované vysokým napětím baterie vozidla nebo vysokým systémovým napětím mohou výrobci zažádat o schválení vyřazování monitorovacích systémů v případech, kdy napětí baterie nebo systémové napětí překročí výrobcem stanovenou hodnotu.
 Výrobce prokáže, že monitorování při hodnotách, které překročí jím stanovené hodnoty napětí, by bylo nespolehlivé a buď že se varovná kontrolka elektrického systému nabíjení/alternátoru rozsvítí (nebo bude ukazatel napětí v červené části rozsahu) nebo že systém OBD monitoruje napětí baterie nebo systémové napětí a zjistí chybnou funkci při napětí, které se používá k vyřazení jiných sledovacích zařízení.
 5.2.5.
 Aktivní PTO (jednotky odběru výkonu)
 Výrobci mohou zažádat o schválení dočasného vyřazování z provozu dotčených monitorovacích systémů u vozidel, které jsou vybaveny jednotkou odběru výkonu (PTO), pod podmínkou, že je tato jednotka dočasně aktivní.
 5.2.6.
 Nucená regenerace
 Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování z provozu dotčených monitorovacích systémů OBD během nucené regenerace systému regulace emisí za motorem (např. filtru částic).
 5.2.7.
 Pomocná strategie pro regulaci emisí (AECS)
 Výrobci mohou zažádat o schválení vyřazování sledovacích zařízení systému OBD z provozu během provozu pomocné strategie pro regulaci emisí včetně strategií chybné funkce regulace emisí, a sice za takových podmínek, které již nebyly popsány v odstavci 5.2, jestliže jsou monitorovací funkce sledovacího zařízení provozem AECS ovlivněny.
 6. POŽADAVKY NA PROKAZOVÁNÍ
 Základní prvky prokazování shodnosti systému OBD s požadavky této přílohy jsou tyto:
 a)
 postup výběru systému základního motoru systémů OBD. Systém základního motoru systémů OBD vybírá výrobce po dohodě se správním orgánem;
 b)
 postup prokazování klasifikace chybné funkce. Výrobce dodá správnímu orgánu klasifikaci každé chybné funkce daného systému základního motoru systémů OBD a nezbytné dokumentační údaje, které odůvodní každou klasifikaci;
 c)
 postup výběru vhodné poškozené součásti. Ke zkouškám OBD výrobce poskytne na žádost správního orgánu poškozené součásti. Vhodnost těchto součástí se stanoví na základě dokumentačních údajů poskytnutých výrobcem.
 6.1. Rodina emisních systémů OBD
 Výrobce zodpovídá za stanovení členů rodiny emisních systémů OBD. Vytváření skupin systémů motorů v rámci rodiny emisních systémů OBD se provede na základě osvědčeného odborného úsudku a musí být schváleno správním orgánem.
 Motory, které nepatří do stejné rodiny motorů mohou přesto patřit do stejné rodiny emisních systémů OBD.
 6.1.1.
 Parametry vymezující rodinu emisních systémů OBD
 Rodinu emisních systémů OBD je možno vymezit základními konstrukčními parametry, které musí být společné u systémů motorů této rodiny.
 Aby mohly být motory pokládány za motory z téže rodiny motorů s OBD, musí si být podobné v následujících základních parametrech:
 a)
 systémech pro regulaci emisí,
 b)
 postupech monitorování OBD,
 c)
 kritériích pro monitorování činnosti a součástí a
 d)
 parametrech monitorování (např. frekvenci).
 Tyto podobnosti musí být prokázány


text:
výrobcem pomocí vhodných technických postupů prokazování nebo jinými vhodnými postupy a musí být schváleny správním orgánem.
 Výrobce může požádat správní orgán o schválení menších rozdílů v metodách monitorování/diagnostiky systémů motoru k regulaci emisí z důvodu rozdílů v uspořádání systémů motoru, jestliže výrobce tyto metody považuje za podobné a jestliže:
 a)
 se liší pouze z toho důvodu, že musí odpovídat vlastnostem dotčených součástí (např. velikosti, průtoku výfukových plynů atd.); nebo
 b)
 jejich podobnost je stanovena na základě osvědčeného odborného úsudku.
 6.1.2.
 Systém základního motoru systémů OBD
 Shodnost rodiny emisních systémů OBD s požadavky této přílohy je doložena prokázáním shodnosti systému základního motoru systémů OBD této rodiny.
 Výběr systému základního motoru systémů OBD provede výrobce a musí být schválen správním orgánem.
 Před zkouškami může správní orgán výrobce požádat, aby vybral k prokazování ještě další motor.
 Výrobce může také správnímu orgánu navrhnout, aby byly zkoušeny ještě další motory, aby byla zkouškami pokryta celá rodina emisních systémů OBD.
 6.2. Postupy prokazování klasifikace chybných funkcí
 Výrobce musí poskytnout dokumentaci, kterou před správním orgánem doloží řádnou klasifikaci každé chybné funkce. Tato dokumentace musí obsahovat analýzu poruch (například části „režim selhání a analýza důsledků“) a může dále obsahovat:
 a)
 výsledky simulací,
 b)
 výsledky zkoušek,
 c)
 odkazy na již schválenou klasifikaci.
 V následujících odstavcích jsou vyjmenovány požadavky na prokazování správné klasifikace, včetně požadavků na zkoušky. Požadují se minimálně 4 zkoušky, maximální počet zkoušek odpovídá čtyřnásobku počtu rodin motorů v uvažované rodině emisních systémů OBD. Správní orgán může zkrátit zkoušky kdykoli předtím, než je dosaženo tohoto maximálního počtu zkoušek selhání.
 Ve zvláštních případech, kdy zkoušku klasifikace není možné provést (například je-li aktivní strategie chybné funkce regulace emisí MECS a motor se příslušné zkoušce nemůže podrobit atd.), může být klasifikace chybné funkce provedena na základě odborného zdůvodnění. Taková výjimka musí být výrobcem zdokumentována a podléhá schválení správním orgánem.
 6.2.1.
 Prokazování klasifikace do třídy A
 Výrobcova klasifikace chybné funkce do třídy A nepodléhá prokazovací zkoušce.
 Jestliže správní orgán nesouhlasí s výrobcovou klasifikací chybné funkce to třídy A, požádá správní orgán o překlasifikování do příslušné třídy, tj. B1, B2 nebo C.
 V takovém případě musí být ve schvalovacím dokumentu zaznamenáno, že klasifikace chybné funkce byla provedena na žádost správního orgánu.
 6.2.2.
 Prokazování klasifikace do třídy B1 (rozlišení mezi třídou A a B1)
 K odůvodnění klasifikace chybné funkce do třídy B1 musí dokumentace jednoznačně doložit, že za určitých podmínek (9) budou v důsledku chybné funkce hodnoty emisí nižší než mezní hodnoty OTL.
 V případě, že správní orgán požádá o zkoušku emisí za účelem doložení klasifikace chybné funkce do třídy B1, výrobce musí doložit, že hodnoty emisí budou v důsledku této chybné funkce za určitých podmínek pod mezními hodnotami OTL:
 a)
 výrobce vybere se souhlasem správního orgánu podmínky zkoušky;
 b)
 od výrobce se nepožaduje, aby prokázal, že za jiných podmínek jsou hodnoty emisí vyplývající z chybné funkce nad mezními hodnotami OTL.
 Jestliže výrobce neprokáže, že klasifikace do třídy B1 je odůvodněná, chybná funkce bude klasifikována jako třída A.
 6.2.3.
 Prokazování klasifikace do třídy B1 (rozlišení mezi třídou B2 a B1)
 Jestliže správní orgán nesouhlasí


text:
s výrobcovou klasifikací chybné funkce to třídy B1, protože se domnívá, že mezní hodnoty OTL nejsou překročeny, požádá správní orgán o překlasifikování této chybné funkce do třídy B2 nebo C. V takovém případě musí být ve schvalovacích dokumentech zaznamenáno, že klasifikace chybné funkce byla provedena na žádost správního orgánu.
 6.2.4.
 Prokazování klasifikace do třídy B2 (rozlišení mezi třídou B2 a B1)
 K odůvodnění klasifikace chybné funkce do třídy B2 musí výrobce prokázat, že hodnoty emisí budou nižší než mezní hodnoty OTL.
 Jestliže správní orgán nesouhlasí s klasifikací chybné funkce to třídy B2, protože se domnívá, že budou překročeny mezní hodnoty OTL, může výrobce požádat, aby zkouškou prokázal, že hodnoty emisí budou v důsledku chybné funkce nižší než mezní hodnoty OTL. Jestliže se toto zkouškou nepotvrdí, správní orgán požádá o překlasifování dotčené chybné funkce do třídy A nebo B1, výrobce následně příslušnou klasifikaci prokáže a aktualizuje se dokumentace.
 6.2.5.
 Prokazování klasifikace do třídy B2 (rozlišení mezi třídou B2 a C)
 Jestliže správní orgán nesouhlasí s výrobcovou klasifikací chybné funkce to třídy B2, protože se domnívá, že mezní hodnoty regulovaných emisí nejsou překročeny, požádá správní orgán o překlasifikování této chybné funkce do třídy C. V takovém případě musí být ve schvalovacích dokumentech zaznamenáno, že klasifikace chybné funkce byla provedena na žádost správního orgánu.
 6.2.6.
 Prokazování klasifikace do třídy C
 K odůvodnění klasifikace chybné funkce do třídy C musí výrobce prokázat, že hodnoty emisí budou nižší než mezní hodnoty regulovaných emisí.
 Jestliže správní orgán nesouhlasí s klasifikací chybné funkce to třídy C, může výrobce požádat, aby zkouškou prokázal, že hodnoty emisí budou v důsledku chybné funkce nižší než mezní hodnoty regulovaných emisí.
 Jestliže se toto zkouškou nepotvrdí, správní orgán požádá o překlasifování dotčené chybné funkce, výrobce následně příslušnou klasifikaci prokáže a aktualizuje se dokumentace.
 6.3. Postupy prokazování správné činnosti systému OBD
 Výrobce poskytne správnímu orgánu úplný soubor dokumentace, kterým doloží shodnost systému OBD ohledně jeho monitorovacích funkcích, jehož součástí mohou být:
 a)
 algoritmy a vývojové diagramy
 b)
 výsledky zkoušek a/nebo simulací
 c)
 odkazy na již schválené monitorovací systémy atd.
 V následujících odstavcích jsou vyjmenovány požadavky na prokazování správné činnosti systému OBD, včetně požadavků na zkoušky. Požadují se minimálně 4 zkoušky, maximální počet zkoušek odpovídá čtyřnásobku počtu rodin motorů v uvažované rodině emisních systémů OBD. Správní orgán může zkrátit zkoušky kdykoli předtím, než je dosaženo tohoto maximálního počtu zkoušek selhání.
 6.3.1.
 Postupy prokazování správné činnosti systému OBD zkouškami
 Kromě dodání podkladů uvedených v odstavci 6.3 výrobce prokáže správné fungování monitorování konkrétních systémů pro regulaci emisí nebo součástí pomocí zkoušek na zkušebním stavu podle zkušebních postupů popsaných v odstavci 7.2 této přílohy.
 V takovém případě výrobce dodá vhodné poškozené součásti nebo elektrické zařízení, které lze použít k simulaci chybné funkce.
 Správné fungování systému OBD při zjišťování chybné funkce a odezvě na ni (viz také indikace MI, ukládání diagnostických chybových kódů DTC atd.) se prokáže podle odstavce 7.2.
 6.3.2.
 Postupy stanovení vhodné poškozené součásti (nebo systému).
 Tento odstavec se vztahuje na případy, kdy je chybná funkce vybraná pro prokazovací zkoušku systému OBD monitorována zkouškou emisí na


text:
základě emisí z výfuku (10) (monitorování mezních hodnot emisí – viz odstavec 4.2) k posouzení vhodnosti příslušné poškozené součásti.
 Ve velmi zvláštních případech nemusí být výběr vhodné součásti nebo systému na základě zkoušek možný (například je-li aktivní strategie chybné funkce regulace emisí MECS a motor se příslušné zkoušce nemůže podrobit atd.). V takových případech bude vhodná poškozená součást vybrána bez zkoušky. Taková výjimka musí být výrobcem zdokumentována a podléhá schválení správním orgánem.
 6.3.2.1.
 Postup pro výběr vhodné poškozené součásti, která se použije při prokazování správného zjišťování chybných funkcí tříd A a B1.
 V případě, že v důsledku chybné funkce vybrané správním orgánem hodnoty emisí z výfuku překročí mezní hodnotu OBD, musí výrobce zkouškou emisí podle odstavce 7 prokázat, že poškozená součást nebo zařízení nezpůsobí, aby související emise překročily příslušné mezní hodnoty OTL o více než 20 %.
 6.3.2.2.
 Výběr vhodné poškozené součásti, která se použije při prokazování správného zjišťování chybných funkcí třídy B2
 V případě chybných funkcí třídy B2 a na žádost správního orgánu výrobce zkouškou emisí podle odstavce 7 prokáže, že poškozená součást nebo zařízení nezpůsobí, aby související emise překročily příslušnou mezní hodnotu OTL.
 6.3.2.3.
 Výběr vhodné poškozené součásti, která se použije při prokazování správného zjišťování chybných funkcí třídy C
 V případě chybných funkcí třídy C a na žádost správního orgánu výrobce zkouškou emisí podle odstavce 7 prokáže, že poškozená součást nebo zařízení nezpůsobí, aby související emise překročily mezní hodnotu regulovaných emisí.
 6.3.3.
 Zpráva o zkoušce
 Zpráva o zkoušce musí obsahovat přinejmenším informace stanovené v dodatku 4.
 6.4. Schválení systému OBD obsahujícího nedostatky
 6.4.1.
 Schvalovací orgány mohou na žádost výrobce schválit systém OBD i přesto, že obsahuje jeden nebo více nedostatků.
 Při posuzování žádosti rozhodne správní orgán, zda je splnění požadavků této přílohy technicky možné nebo zda není nárok na splnění nepřiměřený.
 Schvalovací orgán posoudí údaje výrobce, které budou kromě jiného obsahovat podrobnosti o faktorech jako jsou: technická proveditelnost, přípravná lhůta a cykly výroby včetně zavedení nebo výběhu motorů a zdokonalení programového vybavení počítačů, rozsah, ve kterém bude výsledný systém OBD splňovat požadavky této přílohy, a zda výrobce prokázal přiměřené úsilí při snaze o splnění požadavků této přílohy.
 Správní orgán nepřijme žádné takové žádosti o uznání nedostatků, jejichž součástí by byla úplná absence povinného diagnostického sledovacího zařízení (tj. úplná absence diagnostického sledovacího zařízení vyžadovaného v dodatku 3).
 6.4.2.
 Doba, po kterou se připouštějí nedostatky
 Nedostatek se připouští po dobu jednoho roku od data schválení systému motoru.
 Jestliže výrobce v dostatečné míře správnímu orgánu prokáže, že k nápravě nedostatku by byly nutné zásadní úpravy motoru a delší doba realizace, může být pro tento nedostatek prodloužena lhůta o jeden rok za předpokladu, že celková doba, po kterou se připustí nedostatky, nepřekročí 3 roky (tzn. přípustné jsou celkem tři období v délce jednoho roku).
 Výrobce nemůže žádat o další prodloužení doby k připouštění nedostatků.
 7. POSTUPY ZKOUŠEK
 7.1. Zkušební postup
 Prokazování zkouškou řádné klasifikace chybné funkce a prokazování zkouškou správné činnosti monitorování systému OBD jsou oblasti, kterým je nutno se během zkoušek věnovat odděleně. Například chybná funkce třídy A nevyžaduje klasifikační zkoušku,


text:
avšak může být předmětem zkoušky správné činnosti systému OBD.
 Kde je to vhodné, může být použita stejná zkouška k prokazování správné klasifikace chybné funkce, k výběru vhodné poškozené součásti dodané výrobcem a ke zkoušce správného monitorování systému OBD.
 Systém motoru, se kterým je systém OBD zkoušen, musí splňovat požadavky na emise stanovené tímto předpisem.
 7.1.1.
 Zkušební postupy prokazování klasifikace chybných funkcí
 Jestliže správní orgán požádá výrobce v souladu s odstavcem 6.2 o doložení klasifikace konkrétní chybné funkce zkouškou, prokázání shodnosti bude spočívat v řadě zkoušek emisí.
 Jestliže správní orgán požádá o zkoušku, kterou se má doložit klasifikace chybné funkce do třídy B1 namísto třídy A, výrobce v souladu s odstavcem 6.2.2 prokáže, že emise jsou v důsledku této konkrétní chybné funkce ve vybraných podmínkách pod mezními hodnotami OTL:
 a)
 výrobce vybere se souhlasem správního orgánu podmínky zkoušky;
 b)
 od výrobce se nepožaduje, aby prokázal, že za jiných podmínek jsou hodnoty emisí vyplývající z chybné funkce nad mezními hodnotami OTL.
 Zkouška emisí může být na žádost výrobce opakována nejvýše třikrát.
 Jestliže budou výsledkem některé z těchto zkoušek hodnoty pod příslušnou mezní hodnotou OTL, bude klasifikace do třídy B1 schválena.
 Jestliže správní orgán požádá o doložení klasifikace chybné funkce do třídy B2 namísto třídy B1 nebo klasifikace do třídy C namísto třídy B2, zkoušky emisí se neopakují. Jestliže jsou hodnoty emisí naměřené při zkoušce nad mezní hodnotou OTL případně nad mezní hodnotou emisí, chybnou funkci je nutno překlasifikovat.
 Poznámka
 :
 Podle odstavce 6.2.1 se tento odstavec nevztahuje na chybné funkce klasifikované jako třída A.
 7.1.2.
 Zkušební postup prokazování správné činnosti systému OBD
 Jestliže správní orgán požádá v souladu s odstavcem 6.3. o zkoušku činnosti systému OBD, prokazování shodnosti bude spočívat v následujících krocích:
 a)
 správní orgán vybere chybnou funkci a výrobce dodá odpovídající poškozenou součást nebo systém;
 b)
 kde se to hodí a bude-li o to požádáno, výrobce zkouškou emisí prokáže, že poškozená součást je vhodná k prokazování správného monitorování;
 c)
 výrobce prokáže, že odezva systému OBD odpovídá požadavkům této přílohy (tj. indikace MI, ukládání kódů DTC atd.) nejpozději na konci řady zkušebních cyklů OBD.
 7.1.2.1.
 Výběr vhodné poškozené součásti
 Když správní orgán výrobce požádá, aby podle odstavce 6.3.2 vybral vhodnou poškozenou součást zkouškou, tento postup bude spočívat ve zkoušce emisí.
 Jestliže se zjistí, že montáž poškozené součásti nebo zařízení do systému motoru způsobí, že srovnání s mezními hodnotami pro OBD není možné (např. protože nejsou splněny podmínky pro statistické ověření příslušného cyklu zkoušky emisí), je možno považovat selhání této součásti nebo zařízení za vhodné, a to po souhlasu schvalovacího orgánu na základě technických podkladů poskytnutých výrobcem.
 V případě, že instalace poškozené součásti nebo zařízení do motoru způsobí, že během zkoušky nelze dosáhnout plného zatížení motoru (jako při správně fungujícím motoru), a to ani částečně, je možno považovat selhání této součásti nebo zařízení za vhodné, a to po souhlasu schvalovacího orgánu na základě technických podkladů poskytnutých výrobcem.
 7.1.2.2.
 Zjišťování chybné funkce
 Každé sledovací zařízení vybrané správním orgánem ke zkoušce na zkušebním stavu musí projevit takovou odezvu na zavedení vhodné poškozené součásti, jaká


text:
splňuje požadavky této přílohy v rámci dvou po sobě jdoucích zkušebních cyklů OBD v souladu s odstavcem 7.2.2 této přílohy.
 Jestliže bylo v popisu monitorování uvedeno a správním orgánem schváleno, že konkrétní motor vyžaduje k provedení úplného monitorování více než dva sledy operací, počet zkušebních cyklů systému OBD se může na základě požadavků výrobce zvýšit.
 Každý zkušební cyklus systému OBD musí být během prokazování ohraničen vypnutím motoru. Délka vypnutí do dalšího nastartování musí brát v úvahu monitorování, ke kterému může dojít po vypnutí motoru, a veškeré podmínky, které musí být splněny, aby proběhlo monitorování při následujícím nastartování.
 Zkoušku lze považovat za úplnou, jakmile systém OBD poskytne odezvu, která splňuje podmínky této přílohy.
 7.2. Příslušné zkoušky
 Zkouška emisí je zkušebním cyklem používaným k měření regulovaných emisí.
 Zkušební cyklus systému OBD je zkušebním cyklem používaným při vyhodnocování činnosti sledovacího zařízení OBD. V mnoha případech jsou tyto zkušební cykly totožné.
 7.2.1.
 Zkušební cyklus emisí
 Zkušební cyklus k měření emisí popsaný v této příloze je zkušebním cyklem WHTC odpovídajícím popisu v příloze 10.
 7.2.2.
 Zkušební cyklus systému OBD
 Celosvětově harmonizovaný zkušební cyklus systému OBD popsaný v této příloze je tou částí zkušebního cyklu WHTC popsaného v příloze 10, která je prováděna za tepla.
 Na požádání výrobce a se schválením správního orgánu může být jako zkušební cyklus systému OBD použita studená část zkušebního cyklu WHTC. Žádost musí obsahovat části (odborná zdůvodnění, simulace, výsledky zkoušek atd.), kterými se prokáží:
 a)
 požadované výsledky zkušebního cyklu ze sledovacího zařízení, které bude v provozu během skutečných jízd vozidla, a
 b)
 skutečnost, že příslušný celosvětově harmonizovaný nebo na místní úrovni uznaný zkušební cyklus systému OBD se ukázal jako méně vhodný k dotčenému monitorování (např. monitorování spotřeby kapalin).
 7.2.3.
 Provozní podmínky zkoušky
 K provedení zkušebního cyklu WHTC podle přílohy 10 budou vyžadovány podmínky k provádění zkoušek (tj. teplota, nadmořská výška, kvalita paliva atd.) uvedené v odstavcích 7.2.1 a 7.2.2.
 V případě zkoušky emisí zaměřené na odůvodnění klasifikace konkrétní chybné funkce do třídy B1 se mohou na základě rozhodnutí výrobce provozní podmínky zkoušky podle odstavce 6.2.2 odchýlit od podmínek ve výše uvedených odstavcích.
 7.3. Zprávy o zkoušce
 Zpráva o zkoušce musí obsahovat přinejmenším informace stanovené v dodatku 4.
 8. POŽADAVKY NA DOKUMENTACI
 8.1. Dokumentace pro účely schválení
 Výrobce poskytne soubor dokumentace, který bude obsahovat úplný popis systému OBD. Soubor dokumentace se musí skládat ze dvou částí:
 a)
 první části, která může být stručná, za předpokladu, že obsahuje důkazy vztahů mezi sledovacími zařízeními, čidly/ovládacími členy a provozními podmínkami (tj. popisuje jednak veškeré podmínky, které sledovací zařízení aktivují, a jednak podmínky, které sledovací zařízení deaktivují). Dokumentace musí popisovat provozní funkce systému OBD, včetně členění chybných funkcí pomocí hierarchické klasifikace. Tento materiál si správní orgán ponechá. Zmíněné informace mohou být na požádání poskytnuty zúčastněným stranám;
 b)
 druhou část obsahující všechny údaje, včetně podrobností o vhodných poškozených součástech nebo systémech a příslušné výsledky zkoušek, které jsou použity jako důkazy k podložení rozhodovacího postupu uvedeného výše, a soupis veškerých vstupních a výstupních signálů, které má systém motoru k dispozici a které systém OBD monitoruje. Tato druhá část


text:
musí také popsat hlavní rysy strategie monitorování a rozhodovacího postupu.
 Obsah této druhé části zůstane přísně důvěrný. Správní orgán si ji může ponechat, případně si ji může se svolením správního orgánu ponechat výrobce, přičemž ji však musí správnímu orgánu poskytnout k přezkoumání během schvalování nebo kdykoli během období platnosti schválení.
 8.1.1.
 Dokumentace související s každou monitorovanou součástí nebo systémem
 Soubor dokumentace obsažený v druhé části musí pro každou monitorovanou součást nebo systém kromě jiného obsahovat následující informace:
 a)
 chybné funkce a příslušné diagnostické chybové kódy DTC,
 b)
 monitorovací metodu použitou ke zjišťování chybné funkce,
 c)
 použité parametry a podmínky, které musí být splněny ke zjištění chybné funkce, a je-li to vhodné, i mezní hodnoty kritérií ke zjišťování chyb (monitorování činnosti a součástí),
 d)
 kritéria pro uložení kódu DTC,
 e)
 délku monitorování (tj. trvání provozu / kroky nutné k dokončení monitorování) a frekvenci monitorování (např. nepřetržité, jednou za jízdu atp.).
 8.1.2.
 Dokumentace související s klasifikací chybných funkcí
 Soubor dokumentace obsažený v druhé části musí pro klasifikaci chybných funkcí kromě jiného obsahovat následující informace.
 Musí být zdokumentována klasifikace chybné funkce přiřazené každému diagnostickému chybovému kódu DTC. Tato klasifikace se může u různých motorů z jedné rodiny emisních systémů OBD lišit (např. různým jmenovitým výkonem).
 Tyto informace musí obsahovat odborné zdůvodnění vyžadované v odstavci 4.2 této přílohy ke klasifikaci do tříd A, B1 nebo B2.
 8.1.3.
 Dokumentace související s rodinou emisních systémů OBD
 Soubor dokumentace obsažený v druhé části musí pro rodinu emisních systémů OBD kromě jiného obsahovat následující informace.
 Musí být k dispozici popis rodiny emisních systémů OBD. Tento popis musí obsahovat seznam a popis typů motorů v rodině, popis systém základního motoru systémů OBD a všechny prvky, které charakterizují rodinu v souladu s odstavcem 6.1.1 této přílohy.
 V případech, kdy rodina emisních systémů OBD zahrnuje motory, které patří do různých rodin motorů, musí být k dispozici souhrnný popis těchto rodin motorů.
 Výrobce dále musí poskytnout seznam všech vstupních a výstupních elektronických signálů a identifikaci komunikačního protokolu použitého v každé rodině emisních systémů OBD.
 8.2. Dokumentace k montáži systému motoru vybaveného systémem OBD do vozidla
 Výrobce motoru musí v montážní dokumentaci k systému motoru uvést příslušné požadavky, které zaručí, že vozidlo bude při jízdě na silnici nebo při jiném příslušném použití splňovat požadavky této přílohy. Tato dokumentace musí kromě jiného obsahovat:
 a)
 podrobné technické požadavky včetně opatření zaručujících kompatibilitu se systémem OBD systému motoru;
 b)
 ověřovací postup, který je nutno provést.
 Existence a vhodnost takových požadavků na montáž může být během postupu schválení systému motoru kontrolována.
 Poznámka
 :
 V případě, že výrobce vozidla zažádá o přímé schválení montáže systému OBD do vozidla, se tato dokumentace nepožaduje.
 8.3. Dokumentace s informacemi o systému OBD
 Musí být splněny požadavky dodatku 7.
 9. DODATKY
 Dodatek 1
 :
 Schválení montáže systémů OBD
 Dodatek 2
 :
 Chybné funkce – ilustrace statusu DTC – ilustrace indikace MI a schémata aktivace počitadel
 Dodatek 3
 :
 Požadavky na monitorování
 Dodatek 4
 :
 Zpráva o splnění technických požadavků
 Dodatek 5
 :
 Informace „freeze-frame“ a datového toku
 Dodatek 6
 :
 Dokumenty referenčních


text:
norem
 Dodatek 7
 :
 Dokumentace s informacemi o systému OBD
 (1) Číslování této přílohy odpovídá číslování návrhu celosvětového technického předpisu WWH-OBD. Některé odstavce předpisu WWH-OBD však nebylo nutno do této přílohy zařadit.
 (2) Z této definice nevyplývá, že je nutné čidlo teploty, které by měřilo teplotu chladicí kapaliny.
 (3) U naměřené hodnoty se bude předpokládat, že bere v úvahu příslušnou odchylku systému zkušebního stanoviště a zvýšenou variabilitu výsledků zkoušek zapříčiněnou chybnou funkcí.
 (4) Tento soubor informací se obvykle používá k základnímu zhodnocení, zda systém motoru odpovídá technickým předpisùm.
 (5) Tento soubor informací se obvykle používá k podrobnému zhodnocení, zda systém motoru odpovídá technickým předpisùm.
 (6) Aby byl motor vybavován zařízením pouze za účelem poskytování informací uvedených v tabulkách 2 a 3 přílohy 5, se nevyžaduje.
 (7) Výrobci je pro účely zpřístupnění informací OBD dovoleno použít přídavný palubní diagnostický displej, jako např. obrazovkový přístroj namontovaný na přístrojové desce. Pro takový přídavný přístroj neplatí požadavky této přílohy.
 (8) na hodnotu stanovenou v příslušné části této přílohy.
 (9) Mezi podmínky, které mohou ovlivnit, zda a kdy budou mezní hodnoty OTL překročeny, patří stáří systému motoru nebo skutečnost, zda je zkouška prováděna s novou nebo použitou součástí.
 (10) Platnost tohoto odstavce bude později kromě sledovacích zařízení mezních hodnot emisí rozšířena na další sledovací zařízení.
 Dodatek 1
 Schválení montáže systémů OBD
 Tento dodatek se týká případu, kdy výrobce vozidla požádá o schválení montáže do vozidla systému/systémů OBD z jedné rodiny emisních systémů OBD, který je / které jsou schvalovány podle požadavků této přílohy.
 V takovém případě se kromě obecných požadavků této přílohy požaduje prokázání správné montáže. Takové prokázání bude provedeno na základě příslušného konstrukčního prvku, výsledků ověřovacích zkoušek atp. a potvrdí shodnost následujících prvků s požadavky této přílohy:
 a)
 instalace do vozidla ohledně kompatibility se systémem OBD systému motoru,
 b)
 indikace MI (piktogram, schémata aktivace atd.),
 c)
 rozhraní drátového spojení.
 Musí být zkontrolováno správné rozsvěcení indikátoru MI, ukládání informací a komunikace systému OBD z vozidla mimo něj. Žádná z kontrol však nesmí vyžadovat demontáž systému motoru (např. rozpojení elektrického vedení se připouští).
 Dodatek 2
 Chybné funkce
 Ilustrace statusu DTC
 Ilustrace indikace MI a schémata aktivace počitadel
 Účelem tohoto dodatku je ilustrovat požadavky stanovené v odstavcích 4.3 a 4.6.6 této přílohy.
 Obsahuje tyto obrázky:
 Obrázek 1
 :
 Status DTC v případě chybné funkce třídy B1
 Obrázek 2
 :
 Status DTC v případě dvou různých, po sobě jdoucích chybných funkcí třídy B1
 Obrázek 3
 :
 Status DTC v případě opětovné chybné funkce třídy B1
 Obrázek 4
 :
 Chybná funkce třídy A – aktivace indikace MI a počitadla indikátoru MI
 Obrázek 5
 :
 Chybná funkce třídy B1 – aktivace počitadla B1 v případech 5 použití
 Obrázek 1
 Status DTC v případě chybné funkce třídy B1
 Poznámky:
 —
 Označuje bod, ve kterém dochází k monitorování dotčené chybné funkce.
 N, M
 —
 Tato příloha vyžaduje identifikaci „klíčových“ sledů operací, během kterých dochází k určitým událostem, a počítání následujících sledů operací. Pro ilustraci tohoto požadavku jsou těmto „klíčovým“ sledům přiřazeny hodnoty N a M.
 Např. M označuje první sled operací, který


text:
následuje po zjištění možné chybné funkce; N označuje sled operací, během které je indikace MI přepnuta do pozice VYPNUTO.
 Obrázek 2
 Status DTC v případě dvou různých, po sobě jdoucích chybných funkcí třídy B1
 Poznámky:
 —
 Označuje bod, ve kterém dochází k monitorování dotčené chybné funkce.
 N, M N', M'
 —
 Tato příloha vyžaduje identifikaci „klíčových“ sledů operací, během kterých dochází k určitým událostem, a počítání následujících sledů operací. Pro ilustraci tohoto požadavku jsou těmto „klíčovým“ sledům přiřazeny hodnoty N a M pro první chybnou funkci, N' a M' pro druhou.
 Např. M označuje první sled operací, který následuje po zjištění možné chybné funkce; N označuje sled operací, během které je indikace MI přepnuta do pozice VYPNUTO.
 N + 40
 —
 Čtyřicátý sled operací po prvním zhasnutí indikátoru MI nebo po 200 hodinách provozu motoru, podle toho, co nastane dříve.
 Obrázek 3
 Status DTC v případě opětovné chybné funkce třídy B1
 Poznámky:
 —
 Označuje bod, ve kterém dochází k monitorování dotčené chybné funkce.
 N, M N', M'
 —
 Tato příloha vyžaduje identifikaci „klíčových“ sledů operací, během kterých dochází k určitým událostem, a počítání následujících sledů operací. Pro ilustraci tohoto požadavku jsou těmto „klíčovým“ sledům přiřazeny hodnoty N a M pro první chybnou funkci, N' a M' pro druhou.
 Např. M označuje první sled operací, který následuje po zjištění možné chybné funkce; N označuje sled operací, během které je indikace MI přepnuta do pozice VYPNUTO.
 Obrázek 4
 Chybná funkce třídy A – aktivace indikace MI a počitadla indikátoru MI
 Obrázek 5
 Chybná funkce třídy B1 – aktivace počitadla B1 v případech 5 použití
 Poznámka:
 V tomto příkladu se předpokládá, že je použito pouze jedno počitadlo B1.
 Dodatek 3
 Požadavky na monitorování
 Body tohoto dodatku podávají výčet systémů a součástí, které musí být v souladu s odstavcem 4.2 systémem OBD monitorovány.
 BOD 1
 MONITOROVÁNÍ ELEKTRICKÝCH/ELEKTRONICKÝCH SOUČÁSTÍ
 Elektrické/elektronické součásti používané k regulaci nebo monitorování systémů k regulaci emisí popsané v tomto dodatku podléhají monitorování součástí v souladu s ustanoveními odstavce 4.1 této přílohy. Kromě jiného jsou zahrnuty čidla tlaku, čidla teploty, čidla výfukových plynů, výfukový vstřikovač/vstřikovače paliva nebo redukčního činidla, výfukové hořáky nebo topné články, žhavící svíčky, ohřívače nasávaného vzduchu.
 Všude, kde existuje zpětnovazební regulační okruh, musí systém OBD monitorovat schopnost systému udržovat takovou činnost zpětnovazební regulace, pro jakou je konstruována (tj. zda poskytuje zpětnovazební regulaci v rámci výrobcem udávaného časového intervalu, zda se systému nedaří udržovat zpětnovazební regulaci, zda zpětnovazební regulace překročila vůli, kterou výrobce povoluje) – monitorování součástí.
 BOD 2
 FILTR ČÁSTIC VZNĚTOVÉHO MOTORU (DPF) NEBO FILTR ČÁSTIC
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému DPF u takto vybavených motorů:
 a)
 nosič DPF: přítomnost nosiče DPF – monitorování celkového selhání funkce;
 b)
 činnost nosiče DPF: ucpání nosiče DPF – celkové selhání funkce;
 c)
 činnost nosiče DPF: proces filtrování a regenerace (např. hromadění částic během procesu filtrování a odstraňování částic během provozu nucené regenerace) – monitorování činnosti (například vyhodnocování měřitelných vlastností DPF, jako například protitlaku nebo rozdílu tlaků, které nemusí zjistit všechny režimy selhání, které snižují účinnost filtrování).
 BOD 3


text:
MONITOROVÁNÍ SELEKTIVNÍ KATALYTICKÉ REDUKCE (SCR)
 Pro účely tohoto bodu se SCR rozumí selektivní katalytická redukce nebo jiné katalytické zařízení chudých NOx. Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému SCR u takto vybavených motorů:
 a)
 aktivní/průnikový vstřikovací systém redukčního činidla: schopnost systému správně regulovat dodávku činidla, ať už je dodáváno výfukovým nebo válcovým vstřikováním – monitorování činnosti;
 b)
 aktivní/průnikový vstřikovací systém redukčního činidla: dostatek redukčního činidla ve vozidle, odpovídající spotřeba redukčního činidla, je-li použito jiné činidlo než palivo (např. močovina) – monitorování činnosti;
 c)
 aktivní/průnikové redukční činidlo: v proveditelné míře monitorování kvality redukčního činidla, je-li použito jiné činidlo než palivo (např. močovina) – monitorování činnosti.
 BOD 4
 FILTR CHUDÝCH NOx (LNT) (LNT NEBO POHLCOVAČ NOx)
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému LNT u takto vybavených motorů:
 a)
 fungování LNT: schopnost systému LNT pohlcovat/ukládat a provádět konverzi NOx – monitorování činnosti;
 b)
 LNT systém vstřikování aktivního/průnikového redukčního činidla: schopnost systému správně regulovat dodávku činidla, ať už je dodáváno výfukovým nebo válcovým vstřikováním – monitorování činnosti.
 BOD 5
 MONITOROVÁNÍ OXIDAČNÍHO KATALYZÁTORU VZNĚTOVÉHO MOTORU (DOC)
 Tento bod se vztahuje na systémy DOC oddělené od ostatních systémů následného zpracování výfukových plynů. Těm, které jsou obsaženy v obalu systému následného zpracování výfukových plynů, se věnuje příslušný bod tohoto dodatku.
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému DOC u takto vybavených motorů:
 a)
 účinnost konverze HC: schopnost systému DOC provádět konverzi HC před zařízeními následného zpracování výfukových plynů – monitorování celkového selhání funkce;
 b)
 účinnost konverze HC: schopnost systému DOC provádět konverzi HC za zařízeními následného zpracování výfukových plynů – monitorování celkového selhání funkce.
 BOD 6
 MONITOROVÁNÍ SYSTÉMU RECIRKULACE VÝFUKOVÝCH PLYNŮ (EGR)
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému EGR u takto vybavených motorů:
 a)
 vysoký/nízký průtok EGR: schopnost systému EGR udržovat požadovaný průtok EGR a zjišťovat stav, kdy je průtok příliš vysoký nebo příliš nízký – monitorování mezních hodnot emisí;
 b)
 pomalá odezva ovládacího členu EGR: schopnost systému EGR reagovat na požadavek a dosáhnout požadovaného průtoku v rámci výrobcem udávaného časového intervalu – monitorování činnosti;
 c)
 chladicí činnost chladiče EGR: schopnost systému chladiče EGR dosáhnout výrobcem udávaného výkonu chlazení – monitorování činnosti.
 BOD 7
 MONITOROVÁNÍ PALIVOVÉHO SYSTÉMU
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků palivového systému u takto vybavených motorů:
 a)
 regulace tlaku palivového systému: schopnost palivového systému dosáhnout požadovaného tlaku paliva uzavřenou řídicí smyčkou – monitorování činnosti;
 b)
 regulace tlaku palivového systému: schopnost palivového systému dosáhnout uzavřenou řídicí smyčkou požadovaných hodnot, je-li systém konstruovaný tak, že tlak může být regulován nezávisle na ostatních parametrech – monitorování činnosti;
 c)
 časování vstřiku paliva: schopnost palivového systému dosáhnout požadovaného časování vstřiku paliva alespoň pro jeden vstřik, jestliže je motor vybaven příslušnými čidly – monitorování činnosti.
 BOD 8
 REGULAČNÍ SYSTÉM ŘÍZENÍ PROUDU VZDUCHU A TURBODMYCHADLA/PŘEPLŇOVACÍHO TLAKU
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků regulačního systému řízení proudu vzduchu a turbodmychadla/přeplňovacího tlaku u takto vybavených motorů:
 a)
 příliš nízké/vysoké plnění turba: schopnost systému turbodmychadla udržovat požadovaný přeplňovací tlak a zjišťovat stav, kdy je přeplňovací tlak příliš nízký nebo příliš


text:
nízký – monitorování mezních hodnot emisí;
 b)
 pomalá odezva turbodmychadla s proměnnou geometrií (VGT): schopnost systému VGT dosáhnout požadované geometrie v rámci výrobcem udávaného časového intervalu – monitorování činnosti;
 c)
 chlazení přeplňovacího vzduchu: účinnost systému chlazení přeplňovacího vzduchu – celkové selhání funkce.
 BOD 9
 SYSTÉM PROMĚNNÉHO ČASOVÁNÍ VENTILŮ (VVT)
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému proměnného časování ventilů (VVT) u takto vybavených motorů:
 a)
 chyba cílové hodnoty VVT: schopnost systému VVT dosáhnout požadovaného časování ventilů – monitorování činnosti;
 b)
 pomalá odezva systému VVT: schopnost systému VVT reagovat na požadavek a dosáhnout požadovaného časování ventilů v rámci výrobcem udávaného časového intervalu – monitorování činnosti.
 BOD 10
 MONITOROVÁNÍ SELHÁNÍ ZAPALOVÁNÍ
 Bez předpisů.
 BOD 11
 MONITOROVÁNÍ SYSTÉMU ODVĚTRÁVÁNÍ KLIKOVÉ SKŘÍNĚ
 Bez předpisů.
 BOD 12
 MONITOROVÁNÍ SYSTÉMU CHLAZENÍ MOTORU
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému chlazení motoru u takto vybavených motorů:
 a)
 teplota chladicí kapaliny (termostat): trvale otevřený termostat; výrobci nemusí termostat monitorovat v případě, že jeho selhání nezpůsobí deaktivaci žádných jiných sledovacích zařízení OBD – celkové selhání funkce.
 Výrobci nemusí monitorovat teplotu chladicí kapaliny ani čidlo teploty chladicí kapaliny, jestliže teplota chladicí kapaliny ani čidlo teploty chladicí kapaliny nejsou používány k aktivaci regulace uzavřenou/zpětnovazebnou řídicí smyčkou žádných systémů regulace emisí a/nebo nezpůsobí deaktivaci žádných jiných sledovacích zařízení.
 Výrobci mohou pozastavit nebo odložit činnost sledovacího zařízení do doby, než je dosaženo teploty aktivace uzavřené smyčky, jestliže je motor ve stavu, který by mohl vést k chybným závěrům (např. je-li vozidlo ve volnoběžném provozu déle než 50 až 75 % doby zahřívání).
 BOD 13
 MONITOROVÁNÍ ČIDLA VÝFUKOVÝCH PLYNŮ
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost elektrických prvků čidel výfukových plynů u takto vybavených motorů v souladu s bodem 1 tohoto dodatku.
 BOD 14
 MONITOROVÁNÍ SYSTÉMU REGULACE VOLNOBĚŽNÝCH OTÁČEK
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost elektrických prvků systémů regulace volnoběžných otáček u takto vybavených motorů v souladu s bodem 1 tohoto dodatku.
 dodatek 4
 Zpráva o splnění technických požadavků
 Tato zpráva je vydávána správním orgánem v souladu s odstavci 6.3.3 a 7.3 po kontrole systému OBD nebo rodiny emisních systémů OBD a po potvrzení, že tento systém nebo rodina splňují požadavky tohoto dodatku.
 Tato zpráva musí obsahovat přesný odkaz na tento dodatek (včetně čísla verze).
 Zároveň musí obsahovat přesný odkaz na tento předpis (včetně čísla verze).
 Součástí této zprávy je titulní strana s konečným údajem o shodnosti systému OBD nebo rodiny emisních systémů OBD a těchto 5 bodů:
 Bod 1
 INFORMACE O SYSTÉMU OBD
 Bod 2
 INFORMACE O SHODNOSTI SYSTÉMU OBD
 Bod 3
 INFORMACE O NEDOSTATCÍCH
 Bod 4
 INFORMACE O PROKAZOVACÍCH ZKOUŠKÁCH SYSTÉMU OBD
 Bod 5
 PROTOKOL ZKOUŠKY
 Minimum, které musí tato technická zpráva a její body obsahovat, uvádí následující příklady.
 Zpráva musí uvádět, že není dovoleno reprodukovat ani publikovat její výňatky bez písemného svolení správního orgánu, jehož zástupci jsou podepsáni níže.
 ZÁVĚREČNÁ ZPRÁVA O SPLNĚNÍ POŽADAVKŮ
 Soubor dokumentace a jím popsaný systém OBD/rodina emisních systémů OBD splňují požadavky tohoto předpisu:
 Předpis .../verze .../datum výkonu ...
 GTR .../A + B/verze .../datum ...
 Zpráva o splnění požadavků se skládá ze ... stran.


text:
Místo, datum: ...
 Autor (jméno a podpis)
 Správní orgán (jméno a razítko)
 Bod 1 zprávy o splnění technických požadavků (příklad)
 INFORMACE O SYSTÉMU OBD
 1. Typ požadovaného schválení
 Požadované schválení
 —
 schválení konkrétního systému OBD
 ANO/NE
 —
 schválení rodiny emisních systémů OBD
 ANO/NE
 —
 schválení systému OBD jako člena schválené rodiny emisních systémů OBD
 ANO/NE
 —
 rozšíření k zahrnutí dalšího nového systému motoru do rodiny emisních systémů OBD
 ANO/NE
 —
 rozšíření k zahrnutí konstrukční změny, která má vliv na systém OBD
 ANO/NE
 —
 rozšíření k zahrnutí překlasifikování chybné funkce
 ANO/NE
 2. Informace o systému OBD
 Schválení konkrétního systému OBD
 —
 typ/typy (1) rodiny motorů (hodí-li se, viz odstavec 6.1 této přílohy) nebo typ/typy (1)jednotlivého systému/systémů motoru
 ...
 —
 popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum
 ...
 Schválení rodiny emisních systémů OBD
 —
 seznam rodin motorů dotčených rodinou emisních systémů OBD (hodí-li se, viz odstavec 6.1)
 ...
 —
 typ (1) systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD
 ...
 —
 seznam typů motorů (1) v rodině emisních systémů OBD
 ...
 —
 popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum
 ...
 Schválení systému OBD jako člena schválené rodiny emisních systémů OBD
 —
 seznam rodin motorů dotčených rodinou emisních systémů OBD (hodí-li se, viz odstavec 6.1)
 ...
 —
 typ (1) systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD
 ...
 —
 seznam typů motorů (1) v rodině emisních systémů OBD
 ...
 —
 název rodiny motorů dotčené novým systémem OBD (hodí-li se)
 ...
 —
 typ (1) systému motoru dotčeného novým systémem OBD
 ...
 —
 rozšířený popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum
 ...
 Rozšíření k zahrnutí dalšího nového systému motoru do rodiny emisních systémů OBD
 —
 seznam (rozšířený, je-li to nutné) rodin motorů dotčených rodinou emisních systémů OBD (hodí-li se, viz odstavec 6.1)
 ...
 —
 seznam (rozšířený, je-li to nutné) typů motorů (1) v rodině emisních systémů OBD
 ...
 —
 aktualizovaný (nový nebo nezměněný) typ (1) systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD
 ...
 —
 rozšířený popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum
 ...
 Rozšíření k zahrnutí konstrukční změny, která má vliv na systém OBD
 —
 seznam rodin motorů (hodí-li se) dotčených konstrukční změnou
 ...
 —
 seznam typů motorů (1) dotčených konstrukční změnou
 ...
 —
 aktualizovaný (hodí-li se; nový nebo nezměněný) typ (1) systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD
 ...
 —
 upravený popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum
 ...
 Rozšíření k zahrnutí překlasifikování chybné funkce
 —
 seznam rodin motorů (hodí-li se) dotčených překlasifikováním
 ...
 —
 seznam typů motorů (1) dotčených překlasifikováním
 ...
 —
 upravený popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum
 ...
 Bod 2 zprávy o splnění technických požadavků (příklad)
 INFORMACE O SHODNOSTI SYSTÉMU OBD
 1. Soubor dokumentace
 Jednotlivé části poskytnuté výrobcem v souboru dokumentace k rodině emisních systémů OBD jsou úplné a splňují požadavky odstavce 8 této přílohy v těchto bodech:
 —
 dokumentace související s každou monitorovanou součástí nebo systémem
 ANO/NE
 —
 dokumentace související s každým kódem DTC
 ANO/NE
 —
 dokumentace související s klasifikací chybných funkcí
 ANO/NE
 —
 dokumentace související s rodinou emisních systémů OBD


text:
ANO/NE
 Dokumentace vyžadovaná v odstavci 8.2 této přílohy k montáži systému OBD do vozidla byla poskytnuta výrobcem v souboru dokumentace, je úplná a splňuje podmínky této přílohy:
 ANO/NE
 Montáž systému motoru vybaveného systémem OBD splňuje požadavky dodatku 1 této přílohy:
 ANO/NE
 2. Obsah dokumentace
 Monitorování
 —
 Sledovací zařízení splňují požadavky odstavce 4.2 této přílohy:
 ANO/NE
 Klasifikace
 —
 Klasifikace chybných funkcí splňuje požadavky odstavce 4.5 této přílohy:
 ANO/NE
 Program aktivace indikace MI
 —
 V souladu s odstavcem 4.6.3 této přílohy je program aktivace indikace MI:
 Selektivní/neselektivní
 Aktivace a zhasínání indikátoru chybné funkce je v souladu s požadavky odstavce 4.6 této přílohy:
 ANO/NE
 Záznam a mazání kódů DTC
 —
 Záznam a mazání kódů DTC je v souladu s požadavky odstavců 4.3 a 4.4 této přílohy:
 ANO/NE
 Dočasné vyřazení systému OBD z provozu
 —
 Strategie popsané v souboru dokumentace, které slouží k dočasnému odpojení nebo vyřazení systému OBD z provozu, jsou v souladu s požadavky odstavce 5.2 této přílohy:
 ANO/NE
 Elektronické zabezpečení systému
 —
 Opatření elektronického zabezpečení systému popsaná výrobcem jsou v souladu s požadavky odstavce 4.8 této přílohy:
 ANO/NE
 Bod 3 zprávy o splnění technických požadavků (příklad)
 INFORMACE O NEDOSTATCÍCH
 Počet nedostatků systému OBD
 (např. 4 nedostatky)
 Nedostatky splňují požadavky odstavce 6.4 této přílohy:
 ANO/NE
 Nedostatek č. 1
 —
 předmět nedostatku
 např. měření, zda se koncentrace močoviny (SCR) pohybuje v přípustných mezích
 —
 doba, po kterou se nedostatek připouští
 např. 1 rok / 6 měsíců od data schválení
 (popis nedostatků 2 až n–1)
 Nedostatek č. n
 —
 předmět nedostatku
 např. měření koncentrace NH3 za systémem SCR
 —
 doba, po kterou se nedostatek připouští
 např. 1 rok / 6 měsíců od data schválení
 Bod 4 zprávy o splnění technických požadavků (příklad)
 PROKAZOVACÍ ZKOUŠKY SYSTÉMU OBD
 1. Výsledek zkoušky systému OBD
 Výsledky zkoušek
 Systém OBD popsaný v souboru dokumentace, která je v souladu s výše uvedenými podmínkami, byl úspěšně přezkoušen v souladu s odstavcem 6 této přílohy ohledně prokázání shody sledovacích zařízení a klasifikace chybných funkcí, jak je uvedeno v bodu 5:
 ANO/NE
 Podrobnosti o prováděných prokazovacích zkouškách jsou uvedeny v bodu 5.
 1.1. Zkouška systému OBD na zkušebním stavu
 Motor
 —
 název motoru (výrobce a obchodní názvy):
 ...
 —
 typ motoru (podle údajů ve schvalovacím dokumentu):
 ...
 —
 číslo motoru (výrobní číslo):
 ...
 Řídicí jednotky, na které se vztahuje tato příloha (včetně řídicí jednotky motoru)
 —
 hlavní funkce:
 ...
 —
 identifikační číslo (software a kalibrace):
 ...
 Diagnostický nástroj (čtecí nástroj použití při zkouškách)
 —
 výrobce:
 ...
 —
 typ:
 ...
 —
 software / verze:
 ...
 Informace o zkoušce
 —
 okolní podmínky při zkoušce (teplota, vlhkost, tlak):
 ...
 —
 místo provedení zkoušky (včetně nadmořské výšky):
 ...
 —
 zkušební palivo:
 ...
 —
 motorový mazací olej:
 ...
 —
 datum zkoušky:
 ...
 2. Prokazovací zkoušky montáže systému OBD
 Kromě prokazování systému OBD/rodiny emisních systémů OBD byla přezkoušena montáž systému OBD/systémů OBD v rodině emisních systémů OBD do vozidla pode ustanovení dodatku 1 uvedené přílohy:
 ANO/NE
 2.1. Výsledek zkoušky montáže systému OBD
 Výsledky zkoušky
 Montáž systému OBD byla na vozidle přezkoušena, montáž systému OBD byla přezkoušena úspěšně v souladu


text:
s dodatkem uvedené přílohy:
 ANO/NE
 2.2. Přezkoušená montáž
 Montáž systému OBD byla přezkoušena na vozidle:
 Zkušební vozidlo
 —
 název vozidla (výrobce a obchodní názvy):
 ...
 —
 typ vozidla:
 ...
 —
 identifikační číslo vozidla (VIN):
 ...
 Diagnostický nástroj (čtecí nástroj použití při zkouškách)
 —
 výrobce:
 . . .
 —
 typ:
 ...
 —
 software / verze:
 ...
 Informace o zkoušce
 —
 místo a datum:
 ...
 Bod 5 zprávy o splnění technických požadavků (příklad)
 PROTOKOL ZKOUŠKY
 Prokazovací zkouška systému OBD
 Obecné
 Prokazování klasifikace chybných funkcí
 Prokazování činnosti systému OBD
 Zkouška
 Hodnoty emisí
 Klasifikace
 Výběr vhodné poškozené součásti
 Aktivace indikace MI
 Režim selhání
 Chybový kód
 Zkoušeno podle odstavce
 Zkušební cyklus
 Nad OTL
 Pod OTL
 Pod EL+X
 Klasifikace navrhovaná výrobcem
 Konečná klasifikace (1)
 Zkoušeno podle odstavce
 Zkušební cyklus
 Vhodný
 Zkoušeno podle odstavce
 Zkušební cyklus
 Nepřetržitá indikace MI po ... cyklu
 Krátká indikace MI po ... cyklu
 Indikace MI na vyžádání po ... cyklu
 Dávkovací ventil systému SCR
 P2...
 nezkoušeno
 —
 —
 —
 A
 A
 6.3.2.1
 WHTC
 ano
 6.3.1
 WHTC
 2.
 Elektrický ventil EGR
 P1...
 nezkoušeno
 A
 B1
 6.3.2.1
 WHTC
 ano
 6.3.1
 WHTC
 1.
 Mechanický ventil EGR
 P1...
 nezkoušeno
 B1
 B1
 6.3.2.1
 WHTC
 ano
 6.3.1
 WHTC
 2.
 Mechanický ventil EGR
 P1...
 6.2.2
 WHTC
 X
 B1
 B1
 nezkoušeno
 ano
 Mechanický ventil EGR
 P1...
 6.2.2
 WHTC
 X
 B1
 B1
 6.3.2.1
 WHTC
 ano
 6.3.1
 WHTC
 2.
 Elektrické čidlo teploty vzduchu
 P1...
 nezkoušeno
 B2
 B2
 6.3.2.1
 WHTC
 ano
 6.3.1
 WHTC
 1.
 Elektrické čidlo teploty oleje
 P1...
 6.2.6
 ETC
 X
 C
 C
 nezkoušeno
 ano
 Poznámky: 1) na žádost schvalovacího orgánu může být selhání překlasifikováno do jiné třídy, než kterou navrhoval výrobce.
 Na tomto listu jsou uvedena pouze selhání, která byla přezkoušena buď z hlediska klasifikace nebo činnosti, a selhání, která byla překlasifikována na žádost schvalovacího orgánu.
 Chybná funkce se může zkoušet z hlediska klasifikace, činnosti nebo obou těchto hledisek.
 Uvedený příklad mechanického ventilu EGR ukazuje způsob, jakým jsou tyto 3 případy v tabulce zapracovány.
 (1) podle údajů ve schvalovacím dokumentu.
 Dodatek 5
 Informace „freeze-frame“ a datového toku
 Následující tabulky uvádějí informace, kterých se týkají odstavce 4.7.1.4 a 4.7.2 této přílohy.
 Tabulka 1
 Závazné požadavky:
 „Freeze frame“
 Datový tok
 Vypočítané zatížení (točivý moment motoru jako procentuální hodnota maximálního točivého momentu při momentálních otáčkách motoru)
 x
 x
 Otáčky motoru
 x
 x
 Teplota chladicí kapaliny (nebo ekvivalent)
 x
 x
 Barometrický tlak (měřený přímo nebo odhadnutý)
 x
 x
 Tabulka 2
 Nezávazné informace o otáčkách motoru a zatížení:
 „Freeze frame“
 Datový tok
 Řidičem požadovaný točivý moment motoru (jako procentuální hodnota maximálního točivého momentu motoru)
 x
 x
 Skutečný točivý moment motoru (vypočítaný jako procentuální hodnota maximálního točivého momentu motoru, např. vypočítaný z požadovaného množství vstřikovaného paliva)
 x
 x
 Maximální referenční točivý moment motoru
 x
 Maximální referenční točivý moment motoru jako funkce otáček motoru
 x
 Čas od nastartování motoru
 x
 x
 Tabulka 3
 Nezávazné informace, jsou-li použity emisním systémem nebo systémem OBD k aktivaci nebo deaktivaci některých informací OBD:
 „Freeze frame“
 Datový tok
 Hladina paliva
 x
 x
 Teplota oleje motoru
 x
 x
 Rychlost vozidla
 x
 x
 Napětí v systému řídicího počítače motoru (na hlavním čipu)
 x
 x
 Tabulka


text:
4
 Nezávazné informace, je-li motor takto vybaven, informace snímá nebo vypočítává:
 „Freeze frame“
 Datový tok
 Absolutní nastavení škrtící klapky / nastavení škrtící klapky nasávaného vzduchu (nastavení ventilu používaného k regulaci nasávaného vzduchu)
 x
 x
 Status regulačního systému motorové nafty v případě systému uzavřené smyčky (např. v případě systému uzavřené smyčky regulace tlaku paliva)
 x
 x
 Tlak v rozvodu paliva
 x
 x
 Tlak regulace vstřikování (tj. tlak kapaliny regulující vstřikování paliva)
 x
 x
 Reprezentativní časování vstřiku paliva (začátek prvního hlavního vstřiku)
 x
 x
 Požadovaný tlak v rozvodu paliva
 x
 x
 Požadovaný tlak regulace vstřikování (tj. tlak kapaliny regulující vstřikování paliva)
 x
 x
 Teplota nasávaného vzduchu
 x
 x
 Teplota okolního vzduchu
 x
 x
 Teplota vzduchu na vstupu/výstupu turbodmychadla (kompresor a turbína)
 x
 x
 Tlak na vstupu/výstupu turbodmychadla (kompresor a turbína)
 x
 x
 Teplota přeplňovacího vzduchu (za mezichladičem, je-li použit)
 x
 x
 Skutečný tlak přeplňování
 x
 x
 Průtok vzduchu z čidla hmotnostního průtoku vzduchu
 x
 x
 Požadovaný pracovní cyklus/nastavení ventilu EGR (za předpokladu, že systém EGR je takto regulován)
 x
 x
 Skutečný pracovní cyklus/nastavení ventilu EGR
 x
 x
 Status vývodového hřídele (aktivní nebo neaktivní)
 x
 x
 Poloha plynového pedálu
 x
 x
 Absolutní hodnota polohy pedálu
 x
 je-li snímána
 Momentální spotřeba paliva
 x
 x
 Požadovaný/cílový přeplňovací tlak (je-li přeplňovací tlak použit k regulaci funkce turba)
 x
 x
 Tlak na vstupu filtru částic vznětového motoru (DPF)
 x
 x
 Tlak na výstupu filtru částic vznětového motoru (DPF)
 x
 x
 Tlakový rozdíl filtru částic vznětového motoru (DPF)
 x
 x
 Tlak výfukových plynů na výfukovém ventilu
 x
 x
 Teplota na vstupu filtru částic vznětového motoru (DPF)
 x
 x
 Teplota na výstupu filtru částic vznětového motoru (DPF)
 x
 x
 Teplota výfukových plynů na výfukovém ventilu
 x
 x
 Otáčky turbodmychadla/turbíny
 x
 x
 Nastavení turbodmychadla s proměnnou geometrií
 x
 x
 Požadované nastavení turbodmychadla s proměnnou geometrií
 x
 x
 Nastavení odlehčovacího ventilu
 x
 x
 Výstup čidla poměru vzduch/palivo
 x
 Výstup kyslíkového čidla
 x
 Výstup čidla NOx
 x
 Dodatek 6
 Dokumenty referenčních norem
 Tento dodatek uvádí odkazy na průmyslové normy, které je v souladu s ustanoveními této přílohy nutné dodržovat při opatřování vozidla/motoru sériovým komunikačním rozhraním. Existují tři povolená řešení: ISO 15765-4, SAE J1939-73 nebo ISO/PAS 27145. Existují i další normy ISO a SAE, které jsou použitelné v souladu s ustanoveními této přílohy.
 Norma ISO 15765-4 a požadavky, na které je v ní odkazováno ke splnění požadavků předpisu WWH-OBD.
 ISO 15765-4 „Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems“ z roku 2006.
 Norma SAE J1939-73 4 a požadavky, na které je v ní odkazováno ke splnění požadavků předpisu WWH-OBD.
 J1939-73 „APPLICATION LAYER – DIAGNOSTICS“ z roku 2006.
 Norma ISO/PAS 27145 a požadavky, na které je v ní odkazováno ke splnění požadavků předpisu WWH-OBD.
 i)
 ISO/PAS 27145-1:2006 Road vehicles – On board diagnostics (WWH-OBD) implementation – Part 1 – General Information and use case definitions
 ii)
 ISO/PAS 27145-2:2006 Road vehicles – Implementation of WWH-OBD communication requirements – Part 2 – Common emissions-related data dictionary
 iii)
 ISO/PAS 27145–3:2006 Road vehicles – Implementation of WWH-OBD communication requirements –


text:
Part 3 – Common message dictionary
 iv)
 ISO/PAS 27145–4:2006 Road vehicles – Implementation of WWH-OBD communication requirements – Part 4 – Connection between vehicle and test equipment
 Tento předpis v sobě zahrnuje odkazy na následující dokumenty ISO (International Organization of Standards):
 ISO 15031-3:2004 „Road vehicles – Communication between vehicle and external equipment for emissions-related diagnostics – Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits, specification and use“.
 Tento předpis v sobě zahrnuje odkazy na následující dokumenty SAE (Society of Automotive Engineers):
 SAE J2403 „Medium/Heavy-Duty E/E Systems Diagnosis Nomenclature“ ze srpna roku 2004.
 SAE J1939-13 „Off-Board Diagnostic Connector“ z března roku 2004.
 Dodatek 7
 Dokumentace s informacemi souvisejícími s OBD
 Výrobce vozidla musí způsobem, který stanoví hlavní část tohoto předpisu, poskytnout informace související s OBD požadované v rámci tohoto dodatku, aby byla umožněna výroba náhradních součástí a součástí pro údržbu, diagnostických nástrojů a zkušebních zařízení, kompatibilních se systémem OBD.
 Náhradní součásti, diagnostické nástroje a zkušební zařízení
 Tyto informace musí umožnit výrobcům náhradních součástí a součástí pro dodatečnou výbavu vyrábět tyto součásti tak, aby byly kompatibilní se systémem OBD z hlediska bezchybného provozu zajišťujícího ochranu uživatele před chybnou funkcí. Obdobně musí takové informace umožňovat výrobcům diagnostických přístrojů a zkušebních zařízení vyrábět přístroje a zařízení, které slouží k účinné a přesné diagnostice systémů regulace emisí vozidel.
 V případě náhradních součástí nebo součástí k údržbě je možné informace vyžadovat pouze tehdy, podléhají-li tyto součásti schválení typu nebo jsou-li součástí systému, jenž podléhá schválení typu.
 Žádost o informace musí přesně uvést vlastnosti typu modelu motoru/typu modelu motoru v rodině motorů, pro které se informace požadují. Musí potvrzovat, že informace se žádají k vývoji dílů nebo konstrukčních částí určených jako náhradní nebo pro dodatečnou výbavu nebo k vývoji diagnostických přístrojů nebo zkušebních zařízení.
 Opravárenské informace
 Nejpozději do tří měsíců poté, co výrobce poskytl autorizovanému prodejci nebo opravárenské dílně opravárenské informace, zpřístupní výrobce tyto informace (včetně všech následných změn a doplnění) za přiměřený a nediskriminační poplatek.
 Výrobce musí rovněž zpřístupnit, je-li nutné za úhradu, technické informace potřebné k opravám nebo údržbě motorových vozidel, pokud se na tyto informace nevztahují práva duševního vlastnictví nebo nejsou předmětem podstatného, tajného a vhodnou formou identifikovatelného know-how. V takovém případě nesmějí být odepřeny nutné technické informace.
 Oprávněný přístup k takovým informacím mají všechny osoby, jejichž profesí je servis nebo údržba, pomoc při poruchách na silnici, kontrola nebo zkoušení vozidel nebo výroba nebo prodej náhradních součástí nebo dodatečně montovaných součástí, diagnostických nástrojů a zkušebního zařízení.
 V případě nesplnění požadavků těchto ustanovení správní orgán přijme vhodná opatření, kterými zajistí, aby opravárenské informace byly k dispozici, v souladu s postupy stanovenými pro schválení typu a kontrolu shodnosti v provozu.