text: zejména cestovní ruch a doprava;f) zpracování dat, elektronika, telekomunikace, využití kosmických technologií;g) informace o měnových otázkách.3. V zájmu dosažení cílů hospodářské spolupráce smluvní strany, každá v souladu se svými právními předpisy, vynaloží úsilí na podporu činností včetně těchto:a) trvalá výměna stanovisek a informací v souvislosti se spoluprací, zejména prostřednictvím přístupu ke stávajícím databázím nebo vytvářením nových;b) podpora společných podniků a v obecnější rovině rozvoj partnerství odpovídajících potřebám podniků,c) organizování návštěv, setkání a činností na podporu spolupráce mezi jednotlivci a delegacemi zastupujícími podniky nebo hospodářské organizace a vytváření příslušných mechanismů a institucí,d) organizování seminářů a setkání mezi podnikateli, zajišťování a pořádání specializovaných veletrhů, výstav a sympozií a podporování styků mezi subjekty trhu při těchto událostech,e) studie či hodnotící zprávy o proveditelnosti projektů nebo o pokroku ve výběru nových forem spolupráce,f) výzkumné projekty a výměna odborníků.Článek 4Status země s doložkou nejvyšších výhodSmluvní strany uplatní ve vzájemném obchodu zacházení podle doložky nejvyšších výhod, v souladu s Všeobecnou dohodou o clech a obchodu (GATT).Obě strany znovu potvrzují svou vůli řídit se ve vzájemném obchodu touto dohodou.Článek 5Rozvoj obchodní spolupráce1. Smluvní strany se zavazují rozvíjet a diverzifikovat obchod do nejvyšší možné míry s přihlédnutím k hospodářské situaci každé strany a napomáhat, pokud možno, vzájemným obchodním transakcím.2. Za tímto účelem se smluvní strany snaží nalézt metody na snížení a odstranění překážek, které ztěžují rozvoj obchodu, zejména netarifních a para-tarifních překážek s přihlédnutím k práci, která již byla v této oblasti vykonaná mezinárodními organizacemi.3. Smluvní strany souhlasí s podporou vzájemné výměny informací a s jednáním o otázkách tarifů, zdravotních a technických požadavků, obchodně právních předpisů a praxe a o jakýchkoli antidumpingových či vyrovnávacích clech, které by mohly být případně použitelné.4. Aniž jsou dotčena práva a povinnosti vyplývající z GATT, smluvní strany se zavazují navzájem jednat o veškerých sporech, které mohou vzniknout v souvislosti s obchodem.Pokud jedna strana požádá o jednání, to se uskuteční při nejbližší možné příležitosti. Žádající smluvní strana poskytne straně druhé veškeré informace nezbytné pro podrobné přezkoumaní situace.Prostřednictvím těchto jednání smluvní strany usilují o co nejrychlejší vyřešení obchodního sporu.5. Pokud by se při obchodu mezi smluvními stranami tvrzení vztahovala na dumping nebo dotace výrobků a vedla k šetření příslušnými orgány, každá smluvní strana se zavazuje přešetřit žádost podanou druhou stranou v souvislosti s dotyčným případem.Příslušné orgány smluvních stran uvědomí na jejich žádost dotčené strany o podstatných skutečnostech a důvodech na kterých má být založeno takové rozhodnutí. Tyto informace musí být poskytnuty před dosažením konečných závěrů šetření s dostatečným předstihem, který umožní dotčené straně hájit své zájmy.Před uvalením konečných antidumpingových či vyrovnávacích cel smluvní strany učiní vše pro dosažení konstruktivního řešení problému.6. Odstavce 3, 4 a 5 se nepoužijí v případě, že nový antidumpingový kodex a další nástroje GATT, které jsou v současnosti projednávány v rámci uruguayského kola, vstoupí v platnost v Brazílii a ve Společenství.Článek 6Prostředky obchodní spolupráceV zájmu dosažení aktivnější obchodní spolupráce se smluvní strany zavazují přijmout v souladu se svými příslušnými právními předpisy a s ohledem na rozdíly v úrovni vývoje opatření, včetně těchto:- podpora setkávání, vzájemné výměny a styků mezi podnikateli obou


text: smluvních stran s cílem určit zboží vhodné pro prodej na trhu druhé strany,- usnadnění správní spolupráce mezi celními službami, zejména s ohledem na odborné vzdělávání, zjednodušení postupů a předcházení a odhalování porušování celních předpisů,- povzbuzení a poskytování podpory obchodním propagačním činnostem jako jsou semináře, sympozia, veletrhy a obchodní a průmyslové výstavy, obchodní návštěvy, vzájemné návštěvy, obchodní týdny a další činnosti, s cílem podporovat a doprovázet úsilí o rozšíření obchodu,- poskytování podpory vlastním organizacím a podnikům s cílem umožnit jim účast na oboustranně výhodných činnostech,- přihlédnutí k zájmům druhé strany s ohledem na přístup komodit, surovin, polotovarů a výrobků na trh a s ohledem na cíle schválené příslušnými mezinárodními organizacemi,- posouzení metod usnadnění obchodu a odstraňování obchodních překážek s přihlédnutím k práci mezinárodních organizací.Článek 7Dočasný dovoz zbožíSmluvní strany se zavazují, pokud je to možné, zvážit osvobození od daní a cel pro dočasný dovoz zboží na jejich území, a to v souladu se svými příslušnými právními předpisy a s přihlédnutím ke stávajícím mezinárodním dohodám v této oblasti.Článek 8Průmyslová spolupráceSmluvní strany podpoří rozvoj a diverzifikaci brazilské výrobní základny v oblasti průmyslu a služeb, zaměří svoji spolupráci zejména na malé a střední podniky a podpoří kroky, které usnadní přístup těchto podniků ke kapitálovým zdrojům, na trhy a k příslušným technologiím a rovněž podpoří činnost společných podniků zaměřenou zejména na vzájemný obchod mezi stranami a určenou pro trhy třetích zemí.Za tímto účelem a v rozsahu své působnosti smluvní strany podpoří projekty a činnosti, které podporují spolupráci mezi podniky, jako jsou společné podniky, subdodávky, výměna technologií, licence, aplikovaný výzkum a poskytnutí práv na prodej výrobků, zejména prostřednictvím upevnění stávajících sítí na podporu průmyslu a investic, jako např. Investiční partneři Evropského společenství (ECIP)) a Síť obchodní spolupráce (BC-Net).Článek 9InvesticeSmluvní strany souhlasí v rozsahu daném jejich působností, pravidly, předpisy a příslušnou politikou:- s podporou zvýšení vzájemně výhodných investic,- s vyhodnocením možnosti vytvořit činnosti a mechanismy pro zlepšení prostředí pro tyto investice v souladu s obecnými zásadami odstavce 38 Římské deklarace o vztazích mezi Evropským hospodářským společenstvím a jeho členskými státy a zeměmi "skupiny Rio".Článek 10Spolupráce v oblasti vědy a techniky1. V souladu se společnými zájmy a cíli své politiky v oblasti vědy se smluvní strany zavazují podporovat vědeckou a technickou spolupráci zaměřenou zejména na:- posilování vazeb mezi vědeckými a technickými obcemi,- podporu výměny výzkumných pracovníků,- podporu oboustranně výhodné výměny technologií,- rozvíjení vztahů mezi výzkumnými středisky na obou stranách,- stimulaci inovací,- vymezení rámce pro spolupráci v oblasti aplikovaných věd.2. Rozsah spolupráce se stanoví podle přání stran, které společně vyberou přednostní oblasti.3. Za účelem dosažení stanovených cílů smluvní strany podpoří a podnítí činnosti včetně těchto: vzdělávání vysoce kvalifikovaných vědeckých pracovníků, společné výzkumné projekty a vzájemná výměna vědeckých informací na seminářích, kurzech, kongresech a pracovních setkáních mezi vědeckými obcemi obou stran. Tyto činnosti mohou být uskutečňovány mezi institucemi, orgány a podniky veřejného nebo soukromého sektoru.Článek 11Spolupráce v oblasti noremAniž jsou dotčeny jejich mezinárodní závazky, smluvní strany, v rámci své působnosti a v souladu se svými právními předpisy, přijmou opatření k omezení rozdílů ve věci měr a vah, standardizaci a osvědčování podporou

type: contracts

jurisdiction: EU


text: používání vzájemně slučitelných systémů norem a osvědčení. Za tímto účelem podpoří zejména:- vytvoření vztahů mezi odborníky, které usnadní výměnu informací a studií měr a vah, normách a řízení kvality, podporu a osvědčování,- vzájemnou výměnu a styky mezi orgány a institucemi zaměřenými na tuto oblast,- opatření zaměřená na dosažení vzájemného uznání systémů osvědčování kvality,- rozvoj technické pomoci v souvislosti s mírami a váhami, normami a osvědčováním a v souvislosti s programy podporování kvality,- pořádání konzultací zajišťujících, že normy nebudou tvořit překážku obchodu.Článek 12Technologický rozvoj a duševní vlastnictví1. Za účelem dosažení účinné spolupráce mezi podniky v Brazílii a podniky ve Společenství v oblasti výměny technologií, udělování licencí, společných investic a financování rizikovým kapitálem se smluvní strany zavazují:- určit odvětví nebo oblasti průmyslu, na něž se spolupráce zaměří, a prostředky k podpoře průmyslové spolupráce v oblasti rozvinutých technologií,- spolupracovat při podpoře mobilizace finančních zdrojů pro společné projekty podniků v Brazílii a podniků ve Společenství, jejichž cílem je uplatnit nové technické poznatky v průmyslu,- podporovat vzdělávání kvalifikovaných pracovníků technického výzkumu,- podporovat inovace prostřednictvím výměny informací o programech, které každá strana za tímto účelem provádí, prostřednictvím pravidelné výměny zkušeností s prováděním stanovených programů a dočasných pobytů osob odpovědných za podporu inovací v orgánech Brazílie a Společenství.2. Smluvní strany se zavazují zajistit, v rozsahu umožněném jejich právními předpisy a politikou, poskytování vhodné a účinné ochrany právům duševního vlastnictví včetně patentů, obchodních nebo továrních známek, autorských a souvisejících práv, zeměpisného určení (včetně označení původu), průmyslových vzorů a topografie integrovaných obvodů a posilování této ochrany, je-li to žádoucí. Rovněž se zavazují usnadnit přístup k databankám a databázím v této oblasti.Článek 13Spolupráce v oblasti těžbySmluvní strany souhlasí s podporou spolupráce v těžbě, a to v souladu se svými právními předpisy a zejména prostřednictvím uplatnění činností zaměřených na:- podněcování účasti podniků obou stran v průzkumu, těžbě a uvádění na trh příslušných nerostných surovin,- vyvíjení činností na podporu společných podniků ve formě malých a středních podniků působících v oblasti těžby,- výměnu zkušeností a technologií vztahujících se k průzkumu, těžbě a provádění společnému výzkumu za účelem zvýšení možností technického rozvoje.Článek 14Spolupráce v oblasti energetikySmluvní strany uznávají význam sektoru energetiky pro hospodářský a sociální rozvoj a jsou připraveny podpořit spolupráci v oblasti úsporného a účinného využití energie. Tato zlepšená spolupráce zahrnuje energetické plánování a zohlednění aspektů životního prostředí.Za tímto účelem smluvní strany souhlasí s podporou:- provádění společných studií a výzkumu,- smluv mezi subjekty odpovědnými za energetické plánování (včetně zpráv o energetických výhledových studií atd.),- provádění společných programů a projektů v této oblasti.Článek 15Spolupráce v oblasti dopravySmluvní strany si uvědomují význam dopravy pro hospodářský rozvoj a posílení obchodu a přijmou nezbytná opatření pro další spolupráci v této oblasti.Spolupráce v oblasti letecké, silniční a železniční dopravy a v oblasti dopravní infrastruktury se zaměří na:- vzájemnou výměnu informací o předmětech společného zájmu, včetně politiky,- vzdělávací programy zaměřené na hospodářské subjekty a subjekty s působností v oblasti veřejné správy,- technickou pomoc zejména v souvislosti s programy modernizace infrastruktury, nahrazování vozového parku, vozidel a plavidel a zavedení technologií kombinované a multimodální dopravy.Článek 16Spolupráce v oblasti informační technologie a


text: telekomunikací a využití kosmické technologieSmluvní strany uznávají, že informační technologie a telekomunikace jsou životně důležité pro rozvoj hospodářství a společnosti a prohlašují, že jsou připraveny podporovat spolupráci v této oblasti ve společném zájmu s ohledem na:- standardizaci, testování a osvědčování,- pozemní a kosmické telekomunikace jako např. dopravní sítě, satelity, optická vlákna, integrované systémy digitálních sítí (ISDN), přenos dat,- elektroniku a mikroelektroniku,- informatiku a automatizaci,- televizi s vysokým rozlišením,- výzkum a vývoj nových informačních technologií a telekomunikací,- podporu investic a společných podniků.Tato spolupráce se uskuteční zejména prostřednictvím:- spolupráce odborníků,- studií a vzájemné výměny informací,- vzdělávání vědců a techniků,- vymezení vzájemně přínosných projektů,- podpory společných projektů vztahujících se k výzkumu a vývoji, vytvoření informačních sítí a databází spojujících univerzity, výzkumná střediska, zkušební laboratoře, podniky a hospodářské subjekty ve veřejném i soukromém sektoru ve Společenství a Brazílii.Článek 17Spolupráce v oblasti cestovního ruchuV souladu se svými právními předpisy smluvní strany přispějí ke spolupráci v cestovním ruchu, která má být dosažena prostřednictvím jednotlivých opatření, včetně těchto:- vzájemná výměna informací a provádění výhledových studií,- pomoc v oblasti statistiky a zpracování dat,- vzdělávání,- organizace akcí,- podpora investic a společných podniků zaměřených na rozvoj cestovního ruchu.Článek 18Spolupráce v oblasti životního prostředíPři zavádění spolupráce v otázkách životního prostředí smluvní strany znovu potvrzují svou vůli přispívat k trvale udržitelnému rozvoji. Budou usilovat o soulad mezi potřebou hospodářského a sociálního rozvoje a potřebou řádné ochrany přírody a ve své spolupráci věnují zvláštní pozornost nejvíce znevýhodněným skupinám populace, otázkám životního prostředí ve městech a ochraně ekosystémů jako např. tropických lesů.Proto smluvní strany usilují o spolupráci, v souladu se svými právními předpisy, na opatřeních zaměřených také na:- zlepšení ekologických zařízení ve veřejném i soukromém sektoru,- vzdělávání odborníků,- veřejnou informovanost a veřejné povědomí,- provádění studií, organizování setkání a vzájemnou výměnu vědomostí a odborných znalostí,- rozvoj společných projektů,- podporu a pomoc při výzkumu životního prostředí,- průmyslovou spolupráci v oblasti životního prostředí.Článek 19Spolupráce v oblasti zemědělství, lesnictví a venkovaSmluvní strany zajistí spolupráci v oblasti zemědělství, venkova, lesnictví, agroprůmyslu a agrovýživy.Za tímto účelem a v duchu spolupráce a dobré vůle a s přihlédnutím k příslušným právním předpisům smluvní strany vyhodnotí:- příležitosti pro rozvoj obchodu se zemědělskými, lesnickými výrobky a výrobky agro-průmyslu,- zdravotní, fytosanitární a ekologická opatření a jejich následky, přičemž zajistí, aby nepoškozovaly obchod.Smluvní strany usilují o podporu spolupráce týkající se:- rozvoje zemědělství,- rozvoje a ochrany lesních zdrojů,- zemědělského prostředí a venkova,- otázek vztahujících se na lidský rozměr rozvoje,- vzdělávání v oblasti vědy a technologií ve vztahu k zemědělství,- zemědělského výzkumu,- styků mezi zemědělci smluvních stran v zájmu usnadnění obchodu a investic,- zemědělské statistiky.Článek 20Spolupráce v oblasti veřejného zdravíSmluvní strany souhlasí se spoluprací v oblasti veřejného zdraví s cílem zlepšit kvalitu zdravotní péče a přístup ke zdravotní péči poskytované v Brazílii s tím, že zaměří své úsilí na základní zdravotní péči pro nejvíce znevýhodněné skupiny obyvatelstva.Za tímto účelem budou usilovat o:- podporu odborné přípravy v konkrétních oblastech zdravotnictví,- vytváření programů a projektů na zlepšení zdravotního stavu a kvality života v městských a venkovských oblastech,- podporu boje s infekčními a nakažlivými chorobami, včetně syndromu získaného selhání imunity (AIDS).Článek


text: 21Spolupráce v oblasti sociálního rozvoje1. Smluvní strany zajistí spolupráci v oblasti sociálního rozvoje s cílem zlepšit životní podmínky a kvalitu života nejvíce znevýhodněných skupin obyvatelstva.2. Za tímto účelem se provedou opatření včetně podpory, v zásadě formou technické pomoci, v těchto oblastech:- správa sociálních služeb,- odborná příprava a tvorba pracovních příležitostí,- zlepšení životních podmínek a hygieny v městských i venkovských oblastech,- preventivní lékařství,- ochrana dětí,- vzdělávání a programy pomoci pro mladé pachatele.Článek 22Boj proti drogám1. V souladu se svými příslušnými právními předpisy se smluvní strany zavazují koordinovat a podporovat své úsilí při předcházení a omezování výroby a užívání drog.2. Tato spolupráce zahrnuje:- projekty výchovy, vzdělávání, léčby a detoxikace toxikomanů včetně projektů opětovného začlenění toxikomanů do pracovního a sociálního prostředí. Tyto projekty se budou provádět v zemi příjemce, pokud to bude možné i s využitím stávající infrastruktury,- výzkumné programy a projekty,- opatření na podporu alternativních hospodářských příležitostí,- vzájemná výměna všech příslušných informací včetně informací o praní špinavých peněz.3. Smluvní strany mohou usilovat o financování úkonů uvedených v odstavci 2 od veřejných či soukromých institucí a vnitrostátních, regionálních nebo mezinárodních organizací.Článek 23Spolupráce v oblasti regionální integrace a spolupráce1. Spolupráce mezi smluvními stranami může být rozšířena na činnosti prováděné v rámci dohod o spolupráci nebo integraci s ostatními zeměmi v tomtéž regionu, pokud jsou tyto akce slučitelné s uvedenými dohodami.2. Aniž by byla vyloučena jakákoli oblast, zvláštní pozornost se věnuje těmto činnostem:- technická pomoc (služby zahraničních odborníků, vzdělávání technických pracovníků v některých praktických aspektech integrace),- podpora obchodu mezi regiony,- podpora regionálních institucí a společných projektů a iniciativ vytvořených podle Mercosur, skupiny Rio nebo Amazonské smlouvy o spolupráci,- studie týkající se regionálních vazeb a komunikace.3. Některé oblasti, např. telekomunikace a životní prostředí, lze na základě společné dohody otevřít i dalším dotčeným zemím v regionu, a tím se vyhnout omezení spolupráce pouze na bilaterální úrovni.Na žádost jedné ze smluvních stran může být přiřazen regionální rozměr i jiným projektům.Článek 24Spolupráce v oblasti veřejné správy1. V souladu s příslušnými právními a správními předpisy smluvní strany spolupracují ve správních otázkách na federální, státní a obecní úrovni.2. Za tímto účelem přijmou kroky zaměřené na:- modernizaci veřejného sektoru,- vzdělávání v nových správních postupech,- další a opakovací odborné vzdělávání pro zvýšení mobility a usnadnění převodů zaměstnanců z důvodu administrativních změn,- přeměnu a zlepšování metod rozpočtového plánování,- poskytování technické pomoci pro sociální služby: spolupráce pro hospodářské a sociální plánování.3. Smluvní strany v souladu s tím zajistí:- setkávání a návštěvy technických odborníků, semináře a vzdělávací kurzy pro státní úředníky na federální, státní a obecní úrovni,- vzájemnou výměnu informací o programech modernizace dotyčných orgánů veřejné správy.Článek 25Spolupráce v oblasti informací a kulturyV rámci svých příslušných pravomocí smluvní strany souhlasí se společnými činnostmi v oblasti informací a komunikací, aby posílily stávající kulturní vazby mezi Brazílií a členskými státy Společenství.Tyto činnosti mají zejména podobu:- vhodné výměny informací o otázkách společného zájmu,- přípravných studií a technické pomoci pro zachování kulturního dědictví,- podpory kulturních akcí, kulturních a akademických výměn.Článek 26Spolupráce v oblasti rybářstvíSmluvní strany uznávají význam sbližování zájmů v oblasti rybářství. Usilují proto o posílení a rozvoj spolupráce v


text: tomto ohledu prostřednictvím sestavení a provedení jednotlivých programů s aktivní účastí dotčených hospodářských subjektů.Článek 27Spolupráce v oblasti vzděláváníSmluvní strany provedou programy odborné přípravy v oblastech společného zájmu s přihlédnutím k novým technologiím v dané oblasti.Tato spolupráce může mít podobu:- cílených opatření zahrnujících vysílání odborníků nebo jednotlivců se zkušenostmi z konkrétních povolání do partnerské země,- kurzů pro školící pracovníky, státní zaměstnance nebo administrativní pracovníky soukromého sektoru,- programů vzájemné výměny vědomostí a postupů mezi institucemi (zejména ve statistice).Článek 28Zdroje pro uskutečnění spoluprácePro dosažení cílů spolupráce stanovených v této dohodě se smluvní strany zavazují poskytnout, v rámci svých možností a prostřednictvím vlastních mechanismů, příslušné zdroje včetně finančních zdrojů. V této souvislosti se provede víceleté plánování a určí priority s přihlédnutím k potřebám a k úrovni rozvoje Brazílie.Článek 29Smíšený výbor1. Smluvní strany se rozhodly zachovat smíšený výbor vytvořený podle dohody o spolupráci z roku 1982. Rovněž se rozhodly zachovat podvýbor pro vědu a techniku vytvořený v roce 1987 a podvýbor pro průmyslovou spolupráci vytvořený v roce 1989.2. Smíšený výbor:- zajišťuje řádné fungování této dohody,- koordinuje činnost, projekty a jednotlivé akce ve vztahu k cílům této dohody a navrhuje nezbytné prostředky pro jejich provedení,- zkoumá vývoj obchodu a spolupráce mezi smluvními stranami,- činí doporučení nezbytná pro podporu rozvoje obchodu a posílení a diverzifikaci spolupráce,- hledá příslušné metody předcházení problémům, které mohou vzniknout v oblastech, na které se vztahuje tato dohoda.3. Smluvní strany stanoví na základě dohody program, data a místa jednání smíšeného výboru.Výbor sám stanoví opatření ohledně intervalů a místa svých následných jednání, předsednictví, vytvoření dalších podvýborů, které doplní ty stávající, a ohledně dalších otázek.Článek 30Další dohody1. Aniž jsou dotčena ustanovení Smlouvy o založení Evropských společenství, tato dohoda, ani jiné činnosti v jejím rámci, nijak neovlivní pravomoc členských států Společenství navázat s Brazílií dvoustranné činnosti v oblasti hospodářské spolupráce, anebo, je-li to vhodné, uzavřít s Brazílií nové dohody o hospodářské spolupráci.2. Ve smyslu ustanovení odstavce 1 o hospodářské spolupráci ustanovení této dohody nahrazují ustanovení dohody uzavřené mezi členskými státy Společenství a Brazílií v případě, že jsou taková ustanovení neslučitelná s ustanoveními této dohody nebo jsou s nimi shodná.Článek 31Ustanovení o územní použitelnostiTato dohoda je použitelná na území, na němž je použitelná Smlouva o založení Evropského společenství, a za podmínek stanovených v této Smlouvě, a na území Brazílie.Článek 32PřílohaPříloha tvoří nedílnou součást této dohody.Článek 33Vstup v platnost a automatické prodlouženíTato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem v měsíci následujícím po datu, kdy si smluvní strany navzájem oznámily dokončení postupů nezbytných pro tento účel. Uzavírá se na dobu pěti let. Bude každoročně automaticky prodloužena, pokud ji jedna ze smluvních stran písemně nevypoví druhé smluvní straně šest měsíců před datem ukončení platnosti.Článek 34Závazná zněníTato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, dánském, francouzském, italském, nizozemském, řeckém, portugalském a španělském s tím, že všechna znění mají stejnou platnost.Článek 35Ustanovení o budoucím vývoji1. Smluvní strany po vzájemné shodě rozšířit tuto dohodu, aby posílily úroveň spolupráce a doplnily nástroje pro určité sektory nebo činnosti.2. V rámci provádění této dohody může každá smluvní strana předkládat návrhy pro rozšíření spolupráce s


text: přihlédnutím ke zkušenostem získaným při jejím vzájemném provádění.EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente acuerdo.TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.ΕΙΣ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι υπογεγραμμένοι πληρεξούσιοι έθεσαν τις υπογραφές τους στην παρούσα συμφωνία.IN WITNESS WHEREOF the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement.EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo.TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtingden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteld.EM FÉ DO QUE, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente Acordo.Hecho en Brasilia, el veintinueve de junio de mil novecientos noventa y dos.Udfærdiget i Brasilia, den niogtyvende juni nitten hundrede og tooghalvfems.Geschehen zu Brasilia am neunundzwanzigsten Juni neunzehnhundertzweiundneunzig.Έγινε στη Βραζιλία, στις είκοσι εννέα Ιουνίου χίλια εννιακόσια εννενήντα δύο.Done at Brasilia on the twenty-ninth day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-two.Fait à Brasilia, le vingt-neuf juin mil neuf cent quatre-vingt-douze.Fatto a Brasilia, addì ventinove giugno millenovecentonovantadue.Gedaan te Brasilia, de negenentwintigste juni negentienhonderd twee-en-negentig.Feito em Brasília, em vinte e nove de Junho de mil novecentos e noventa e dois.Por el Consejo de las Comunidades EuropeasFor Rådet for De Europæiske FællesskaberFür den Rat der Europäischen GemeinschaftenΓια το Συμβούλιο των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνFor the Council of the European CommunitiesPour le Conseil des Communautés européennesPer il Consiglio delle Comunità europeeVoor de Raad van de Europese GemeenschappenPelo Conselho das Comunidades Europeias+++++ TIFF +++++Por el Gobierno de la República Federativa de BrasilFor regeringen for Den Føderative Republik BrasilienFür die Regierung der Föderativen Republik BrasilienΓια την Κυβέρνηση της Ομόσπονδης Δημοκρατίας της ΒραζιλίαςFor the Government of the Federative Republic of BrazilPour le gouvernement de la République fédérative du BrésilPer il Governo della Repubblica federativa del BrasileVoor de Regering van de Federatieve Republiek BraziliëPelo Governo da República Federativa do Brasil+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------PŘÍLOHAVÝMĚNA DOPISŮmezi Evropským hospodářským společenstvím a Brazilskou federativní republikou o námořní dopravěA. Dopis SpolečenstvíVážený pane,byli bychom Vám zavázáni, kdybyste potvrdil souhlas Vaší vlády s tímto:Při podpisu Rámcové dohody o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Brazilskou federativní republikou se strany zavázaly věnovat se příslušným způsobem záležitostem provozu námořní dopravy, a to zejména v oblastech, kde by mohlo dojít ke ztížení rozvoje obchodu. Za předpokladu dodržení zásady svobodné a spravedlivé soutěže na obchodním základě budou v oblasti námořní dopravy hledána vzájemně uspokojivá řešení.Stejně tak bylo dohodnuto, že tyto záležitosti by měly být projednány ve smíšeném výboru.Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.Za RaduEvropských společenstvíB. Dopis Federativní republiky BrazílieVážený pane,mám tu čest potvrdit, že jsem dnešního dne obdržel Váš dopis a potvrzuji souhlas mé vlády s tímto:"Při podpisu Rámcové dohody o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Brazilskou federativní republikou se strany zavázaly věnovat se příslušným způsobem záležitostem provozu námořní dopravy, a to zejména v oblastech, kde by mohlo dojít ke ztížení rozvoje obchodu. Za předpokladu dodržení zásady svobodné a spravedlivé soutěže na obchodním základě


text:
 24.5.2019
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 138/11
 UJEDNÁNÍ
 mezi Evropskou unií na jedné straně a Norským královstvím, Islandskou republikou, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím na straně druhé o účasti těchto států v Evropské agentuře pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
 EVROPSKÁ UNIE
 na jedné straně a
 NORSKÉ KRÁLOVSTVÍ, dále jen „Norsko“,
 ISLANDSKÁ REPUBLIKA, dále jen „Island“,
 ŠVÝCARSKÁ KONFEDERACE, dále jen „Švýcarsko“, a
 LICHTENŠTEJNSKÉ KNÍŽECTVÍ,dále jen „Lichtenštejnsko“
 na straně druhé,
 s ohledem na Dohodu uzavřenou mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (1) (dále jen „dohoda o přidružení Islandu a Norska k schengenskému acquis“),
 S ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku (2) (dále jen „dohoda o přidružení Islandu a Norska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu“),
 s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (3) (dále jen „dohoda o přidružení Švýcarska k schengenskému acquis“),
 s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (4) (dále jen „dohoda o přidružení Švýcarska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu“),
 s ohledem na Protokol mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (5) (dále jen „protokol o přidružení Lichtenštejnska k schengenskému acquis“),
 s ohledem na Protokol mezi Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (6) (dále jen „protokol o přidružení Lichtenštejnska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu“),
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011 (7) zřídila Evropská unie Evropskou agenturu pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „agentura“).
 (2)
 Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí nařízení (EU) č. 1077/2011 ustanovení schengenského acquis, pokud jde o Schengenský informační systém (SIS II), Vízový informační systém (VIS) a Systém vstupu/výstupu (EES), ve smyslu dohody o přidružení Islandu a Norska k schengenskému acquis. Pokud jde o Eurodac a DubliNet, stanoví nařízení (EU) č. 1077/2011 nová opatření ve smyslu dohody o přidružení Islandu a Norska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu.
 (3)
 Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí nařízení (EU) č. 1077/2011 ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II, VIS a EES, ve smyslu dohody o přidružení Švýcarska k schengenskému acquis. Pokud jde o Eurodac a DubliNet, stanoví nařízení (EU) č. 1077/2011 nová opatření ve smyslu


text:
dohody o přidružení Švýcarska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu.
 (4)
 Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí nařízení (EU) č. 1077/2011 ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II, VIS a EES, ve smyslu protokolu o přidružení Lichtenštejnska k schengenskému acquis. Pokud jde o Eurodac a DubliNet, stanoví nařízení (EU) č. 1077/2011 nová opatření ve smyslu protokolu o přidružení Lichtenštejnska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu.
 (5)
 Nařízení (EU) č. 1077/2011 stanoví, že podle příslušných ustanovení dohod o přidružení mají být přijata ujednání s cílem určit mimo jiné povahu a rozsah a podrobná pravidla účasti zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s dublinským acquis a acquis Eurodacu na práci agentury, včetně poskytování finančních příspěvků, zaměstnanců a hlasovacích práv.
 (6)
 Dohody o přidružení neupravují pravidla pro přidružení Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska k činnostem nových subjektů zřízených Evropskou unií v rámci dalšího rozvoje schengenského acquis a opatření souvisejících s acquis Eurodacu a některé aspekty přidružení k agentuře by měly být vymezeny v doplňujícím ujednání mezi smluvními stranami dohod o přidružení.
 (7)
 Eurostat již neshromažďuje údaje o hrubém národním produktu (HNP), a proto by finanční příspěvky Norska a Islandu měly být vypočítány na základě údajů o hrubém domácím produktu (HDP), jako je tomu v případě příspěvků Švýcarska a Lichtenštejnska, navzdory odkazu na HNP obsaženému v dohodách o přidružení Islandu a Norska k schengenskému acquis a k dublinskému acquis / acquis Eurodacu,
 SE DOHODLY TAKTO:
 Článek 1
 Rozsah účasti
 Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko se plně účastní činností agentury, jak jsou popsány v nařízení (EU) č. 1077/2011, a v souladu s podmínkami stanovenými tímto ujednáním.
 Článek 2
 Správní rada
 1. Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko jsou zastoupeny ve správní radě agentury, jak stanoví čl. 13 odst. 5 nařízení.
 2. V rozsahu omezeném na informační systémy, do nichž se zapojují, mají Norské, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko hlasovací práva při rozhodování o:
 a)
 testování a technických specifikacích, pokud jde o rozvoj a provozní řízení systémů a komunikační infrastruktury;
 b)
 úkolech souvisejících s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání systémů SIS II, VIS, Eurodac a EES podle článků 3, 4, 5 a 5a nařízení (EU) č. 1077/2011 s výjimkou zavedení společných hlavních osnov;
 c)
 úkolech souvisejících s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání jiných rozsáhlých informačních systémů podle článku 6 nařízení (EU) č. 1077/2011 s výjimkou zavedení společných hlavních osnov;
 d)
 přijímání zpráv o technickém fungování SIS II, VIS a EES podle čl. 12 odst. 1 písm. t) nařízení (EU) č. 1077/2011;
 e)
 přijímání výroční zprávy o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 12 odst. 1 písm. u) nařízení (EU) č. 1077/2011;
 f)
 přijímání zpráv o vývoji systému EES podle čl. 12 odst. 1 písm. sa) nařízení (EU) č. 1077/2011;
 g)
 zveřejňování statistik souvisejících se SIS II podle čl. 12 odst. 1 písm. w) nařízení (EU) č. 1077/2011;
 h)
 vypracovávání statistik o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 12 odst. 1 písm. x) nařízení (EU) č. 1077/2011;
 i)
 zveřejňování statistik souvisejících se systémem EES podle čl. 12 odst. 1


text:
písm. xa) nařízení (EU) č. 1077/2011;
 j)
 každoročním zveřejnění seznamu příslušných orgánů, které jsou oprávněny přímo vyhledávat v údajích obsažených v SIS II, podle čl. 12 odst. 1 písm. y) nařízení (EU) č. 1077/2011;
 k)
 každoročním zveřejnění seznamu určených útvarů podle čl. 27 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 (8), podle čl. 12 odst. 1 písm. z) nařízení (EU) č. 1077/2011;
 l)
 seznamu příslušných orgánů podle čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) 2017/2226, podle čl. 12 odst 1 písm. za) nařízení (EU) č. 1077/2011;
 m)
 zprávách o technickém fungování jiných rozsáhlých informačních systémů, jež agentuře svěřuje nový legislativní akt nebo opatření, které rozvíjejí ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody o přidružení Islandu a Norska k schengenskému acquis, dohody o přidružení Švýcarska k schengenskému acquis a protokolu o přidružení Lichtenštejnska k schengenskému acquis, nebo nový legislativní akt nebo opatření ve smyslu dohody o přidružení Islandu a Norska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu, dohody o přidružení Švýcarska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu a protokolu o přidružení Lichtenštejnska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu;
 n)
 zveřejnění statistik souvisejících s jinými rozsáhlými informačními systémy, jež agentuře svěřuje nový legislativní akt nebo opatření, které rozvíjejí ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody o přidružení Islandu a Norska k schengenskému acquis, dohody o přidružení Švýcarska k schengenskému acquis a protokolu o přidružení Lichtenštejnska k schengenskému acquis, nebo nový legislativní akt nebo opatření ve smyslu dohody o přidružení Islandu a Norska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu, dohody o přidružení Švýcarska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu a protokolu o přidružení Lichtenštejnska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu;
 o)
 každoročním zveřejnění seznamu příslušných orgánů, které mají přístup k údajům obsaženým v jiných rozsáhlých informačních systémech, jež agentuře svěřuje nový legislativní akt nebo opatření, které rozvíjejí ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody o přidružení Islandu a Norska k schengenskému acquis, dohody o přidružení Švýcarska k schengenskému acquis a protokolu o přidružení Lichtenštejnska k schengenskému acquis, nebo nový legislativní aktu nebo opatření ve smyslu dohody o přidružení Islandu a Norska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu, dohody o přidružení Švýcarska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu a protokolu o přidružení Lichtenštejnska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu.
 Jsou-li rozhodnutí uvedená v písmenech a) až o) přijata v rámci víceletého nebo ročního pracovního programu, zajistí postupy hlasování ve správní radě, aby Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko mohly hlasovat.
 3. Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko mohou ve správní radě vyjadřovat stanoviska ke všem záležitostem, o nichž nemohou hlasovat.
 Článek 3
 Poradní skupiny
 1. Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko jsou zastoupeny v poradních skupinách agentury, jak stanoví čl. 19 odst. 2 nařízení (EU) č. 1077/2011.
 2. Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko mají hlasovací práva, pokud jde o stanoviska poradních skupin k rozhodnutím uvedeným v článku 2.
 3. Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko mohou v poradních skupinách vyjadřovat stanoviska ke všem záležitostem, o nichž nemohou hlasovat.
 Článek 4
 Finanční příspěvky
 1. Jednotlivé příspěvky Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska k příjmům agentury se omezují na informační systémy, do nichž


text:
jsou příslušné státy zapojeny.
 2. Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko přispívají k příjmům agentury, pokud jde o SIS II a VIS, každoročně částkou odpovídající procentnímu poměru jejich HDP k HDP všech zúčastněných států v souladu se vzorcem stanoveným v příloze I, podle čl. 11 odst. 3 dohody o přidružení Švýcarska k schengenskému acquis a článku 3 protokolu o přidružení Lichtenštejnska k schengenskému acquis, který odkazuje na metodu výpočtu příspěvků stanovenou v čl. 11 odst. 3 dohody o přidružení Švýcarska k schengenskému acquis, a odchylně od čl. 12 odst. 1 dohody o přidružení Islandu a Norska k schengenskému acquis, který odkazuje na HNP.
 3. Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko přispívají k příjmům agentury, pokud jde o EES, každoročně částkou odpovídající procentnímu poměru jejich HDP k HDP všech zúčastněných států v souladu se vzorcem stanoveným v příloze I, podle čl. 11 odst. 3 dohody o přidružení Švýcarska k schengenskému acquis a článku 3 protokolu o přidružení Lichtenštejnska k schengenskému acquis, který odkazuje na metodu výpočtu příspěvků stanovenou v čl. 11 odst. 3 dohody o přidružení Švýcarska k schengenskému acquis, a odchylně od čl. 12 odst. 1 dohody o přidružení Islandu a Norska k schengenskému acquis, který odkazuje na HNP.
 4. Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko přispívají k příjmům agentury, pokud jde o Eurodac, každoročně částkou vypočítanou v souladu se vzorcem stanoveným v příloze I v souladu s čl. 9 odst. 1 prvním pododstavcem dohody o přidružení Islandu a Norska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu, čl. 8 odst. 1 prvním pododstavcem dohody o přidružení Švýcarska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu a článkem 6 protokolu o přidružení Lichtenštejnska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu.
 5. Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko přispívají k příjmům agentury, pokud jde o DubliNet, každoročně částkou odpovídající procentnímu poměru jejich HDP k HDP všech zúčastněných států vypočtenou v souladu se vzorcem stanoveným v příloze I, podle čl. 8 odst. 1 druhého pododstavce dohody o přidružení Švýcarska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu a článku 3 protokolu o přidružení Lichtenštejnska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu, který odkazuje na metodu výpočtu příspěvků stanovenou v čl. 8 odst. 1 druhém pododstavci dohody o přidružení Švýcarska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu, a odchylně od čl. 9 odst. 1 druhého pododstavce dohody o přidružení Islandu a Norska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu, který odkazuje na HNP.
 6. Pokud jde o hlavy 1 a 2 rozpočtu agentury, finanční příspěvek zmíněný v odstavcích 2 a 4 se vyžaduje ode dne 1. prosince 2012, kdy agentura zahájila činnost. Finanční příspěvek zmíněný v odstavci 5 se vyžaduje ode dne 31. července 2014, kdy byla na agenturu přenesena technická podpora provozního řízení DubliNet. Finanční příspěvek zmíněný v odstavci 3 se vyžaduje ode dne 29. prosince 2017, kdy agentura převzala odpovědnost za rozvoj a provozní řízení systému EES. Finanční příspěvky jsou splatné ode dne následujícího po vstupu tohoto ujednání v platnost, včetně částek vyžadovaných za období mezi 1. prosincem 2012 a dnem jeho vstupu v platnost.
 Pokud jde o hlavu 3 rozpočtu agentury, finanční příspěvek zmíněný


text:
v odstavcích 2 a 4 se vyžaduje a je splatný ode dne 1. prosince 2012, finanční příspěvek zmíněný v odstavci 5 ode dne 31. července 2014 a finanční příspěvek zmíněný v odstavci 3 ode dne 29. prosince 2017 na základě příslušných dohod o přidružení a protokolu o přidružení.
 7. Pokud nový legislativní akt nebo opatření, které rozvíjejí ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody o přidružení Islandu a Norska k schengenskému acquis, dohody o přidružení Švýcarska k schengenskému acquis a protokolu o přidružení Lichtenštejnska k schengenskému acquis, rozšíří mandát agentury tím, že jí svěří rozvoj nebo provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů, přispějí Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko k příjmům agentury každoročně částkou odpovídající procentnímu poměru jejich HDP k HDP všech zúčastněných států vypočtenou v souladu se vzorcem stanoveným v příloze I, podle čl. 11 odst. 3 dohody o přidružení Švýcarska k schengenskému acquis a článku 3 protokolu o přidružení Lichtenštejnska k schengenskému acquis, který odkazuje na metodu výpočtu příspěvků stanovenou v čl. 11 odst. 3 dohody o přidružení Švýcarska k schengenskému acquis, a odchylně od čl. 12 odst. 1 dohody o přidružení Islandu a Norska k schengenskému acquis, který odkazuje na HNP.
 8. Pokud nový legislativní akt nebo opatření ve smyslu dohody o přidružení Islandu a Norska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu, dohody o přidružení Švýcarska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu a protokolu o přidružení Lichtenštejnska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu rozšíří mandát agentury tím, že jí svěří rozvoj nebo provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů, přispějí Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko k příjmům agentury každoročně částkou odpovídající procentnímu poměru jejich HDP k HDP všech zúčastněných států vypočtenou v souladu se vzorcem stanoveným v příloze I, podle čl. 8 odst. 1 druhého pododstavce dohody o přidružení Švýcarska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu, článku 3 protokolu o přidružení Lichtenštejnska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu, který odkazuje na metodu výpočtu příspěvků stanovenou v čl. 8 odst. 1 druhém pododstavci dohody o přidružení Švýcarska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu, a odchylně od čl. 9 odst. 1 druhého pododstavce dohody o přidružení Islandu a Norska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu, který odkazuje na HNP.
 9. Pokud Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko již na rozvoj nebo provozní řízení rozsáhlého informačního systému přispěly prostřednictvím jiných finančních nástrojů Unie nebo pokud jsou rozvoj nebo provozní řízení rozsáhlého informačního systému financovány z poplatků a jiných účelově vázaných příjmů, příspěvky těchto zemí agentuře se upraví přiměřeně.
 Článek 5
 Právní postavení
 Agentura má právní subjektivitu podle norského, islandského, švýcarského a lichtenštejnského práva a má v těchto státech nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou právo těchto států přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
 Článek 6
 Odpovědnost
 Odpovědnost agentury se řídí čl. 24 odst. 1, 3 a 5 nařízení (EU) č. 1077/2011.
 Článek 7
 Soudní dvůr Evropské unie
 Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko uznávají pravomoc Soudního dvora Evropské unie rozhodovat ve věcech týkajících se agentury, jak je stanoveno v čl. 24 odst. 2


text:
a 4 nařízení (EU) č. 1077/2011.
 Článek 8
 Výsady a imunity
 Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko uplatňují na agenturu a její zaměstnance pravidla upravující výsady a imunity stanovená v příloze II, jež vycházejí z Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie, a rovněž veškerá pravidla přijatá podle uvedeného protokolu, která se týkají personálních záležitostí agentury.
 Článek 9
 Zaměstnanci agentury
 1. V souladu s čl. 20 odst. 1 a článkem 37 nařízení (EU) č. 1077/2011 se na norské, islandské, švýcarské a lichtenštejnské státní příslušníky zaměstnané agenturou vztahují služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie, pravidla společně přijatá orgány Evropské unie pro uplatňování tohoto služebního řádu a prováděcí pravidla přijatá agenturou podle čl. 20 odst. 8 nařízení (EU) č. 1077/2011.
 2. Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. a) a čl. 82 odst. 3 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie může výkonný ředitel agentury zaměstnávat na základě smlouvy norské, islandské, švýcarské a lichtenštejnské státní příslušníky, kteří požívají veškerých občanských práv, podle stávajících pravidel pro výběr a přijímání zaměstnanců přijatých agenturou.
 3. Ustanovení čl. 20 odst. 6 nařízení (EU) č. 1077/2011 se použije přiměřeně na státní příslušníky Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska.
 4. Norští, islandští, švýcarští a lichtenštejnští státní příslušníci nesmějí být jmenováni do funkce výkonného ředitele agentury.
 Článek 10
 Dočasně přidělení úředníci a odborníci
 Pro dočasně přidělené úředníky a odborníky platí:
 a)
 veškeré jejich služební požitky, odměny a jiné platby vyplácené agenturou jsou osvobozeny od vnitrostátních daní;
 b)
 dokud se na ně vztahuje systém sociálního zabezpečení země, z níž byli k agentuře přiděleni, jsou osvobozeni od všech povinných příspěvků organizacím sociálního zabezpečení hostitelských zemí agentury. V důsledku toho se na ně po tuto dobu nevztahují předpisy o sociálním zabezpečení hostitelské země agentury, v níž pracují, pokud se do sociálního systému dané země dobrovolně nezapojí.
 Ustanovení tohoto písmene se použijí obdobně na rodinné příslušníky přidělených odborníků, kteří s nimi žijí ve společné domácnosti, pokud nejsou zaměstnáni jiným zaměstnavatelem než agenturou nebo pokud nepobírají dávky sociálního zabezpečení od hostitelské země agentury.
 Článek 11
 Boj proti podvodům
 1. Pokud jde o Norsko, uplatňuje se článek 35 nařízení (EU) č. 1077/2011 a Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) a Účetní dvůr mohou vykonávat pravomoci, které jim byly svěřeny.
 O záměru provést kontroly na místě či audity OLAF a Účetní dvůr včas informují Riksrevisjonen, a pokud si to norské orgány přejí, lze tyto kontroly na místě či audity provádět společně s Riksrevisjonen.
 2. Pokud jde o Island, uplatňuje se článek 35 nařízení (EU) č. 1077/2011 a OLAF a Účetní dvůr mohou vykonávat pravomoci, které jim byly svěřeny.
 O záměru provést kontroly na místě či audity OLAF a Účetní dvůr včas informují Ríkisendurskoðun a pokud si to islandské orgány přejí, lze tyto kontroly na místě či audity provádět společně s Ríkisendurskoðun.
 3. Pokud jde o Švýcarsko, ustanovení ohledně článku 35 nařízení (EU) č. 1077/2011 vztahující se na finanční kontrolu prováděnou Evropskou unií ve Švýcarsku, která se týká švýcarských účastníků činností agentury, jsou obsažena v příloze III.
 4. Pokud jde o Lichtenštejnsko, ustanovení


text:
ohledně článku 35 nařízení (EU) č. 1077/2011 vztahující se na finanční kontrolu prováděnou Evropskou unií v Lichtenštejnsku, která se týká lichtenštejnských účastníků činností agentury, jsou obsažena v příloze IV.
 Článek 12
 Urovnávání sporů
 1. V případě sporu o použití tohoto ujednání je věc úředně zapsána jako předmět sporu na program jednání smíšeného výboru na ministerské úrovni.
 2. Smíšený výbor urovná spor ve lhůtě 90 dní od přijetí programu jednání, na který byl předmět sporu zapsán.
 3. Pokud spor týkající se záležitostí souvisejících s schengenským acquis nemůže být urovnán smíšeným výborem ve lhůtě 90 dní stanovené v odstavci 2, prodlužuje se lhůta pro konečné urovnání sporu o dalších 30 dnů. Nedosáhne-li se konečného urovnání sporu, ukončí se toto ujednání, pokud jde o stát, jehož se spor týká, šest měsíců po uplynutí třicetidenní lhůty.
 4. Pokud spor týkající se záležitostí souvisejících s Eurodacem nemůže být urovnán smíšeným výborem ve lhůtě 90 dní stanovené v odstavci 2, prodlužuje se lhůta pro konečné urovnání sporu o dalších 90 dnů. Nerozhodne-li smíšený výbor ani do konce této lhůty, považuje se toto ujednání ve vztahu ke státu, jehož se spor týká, za ukončené uplynutím posledního dne této lhůty.
 Článek 13
 Přílohy
 Přílohy tohoto ujednání tvoří jeho nedílnou součást.
 Článek 14
 Vstup v platnost
 1. Depozitářem tohoto ujednání je generální tajemník Rady Evropské unie.
 2. Evropská unie, Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko schválí toto ujednání v souladu s vlastními postupy.
 3. Vstup tohoto ujednání v platnost vyžaduje schválení Evropskou unií a alespoň jednou další stranou tohoto ujednání.
 4. Toto ujednání vstoupí v platnost ve vztahu k jakékoli straně tohoto ujednání prvním dnem měsíce následujícího po dni uložení její schvalovací listiny u depozitáře.
 Článek 15
 Platnost a ukončení platnosti
 1. Toto ujednání se uzavírá na dobu neurčitou.
 2. Pokud jde o Island a Norsko, pozbývá toto ujednání platnosti šest měsíců po vypovězení dohody o přidružení Islandu a Norska k schengenskému acquis Islandem nebo Norskem anebo rozhodnutím Rady Evropské unie nebo po ukončení její platnosti jiným způsobem v souladu s postupy stanovenými v čl. 8 odst. 4, čl. 11 odst. 3 nebo článku 16 uvedené dohody. Platnost tohoto ujednání skončí rovněž šest měsíců po ukončení platnosti či vypovězení dohody o přidružení Islandu a Norska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu v souladu s postupy stanovenými v čl. 4 odst. 7, čl. 8 odst. 3 nebo článku 15 uvedené dohody.
 Dohoda uvedená v článku 17 dohody o přidružení Islandu a Norska k schengenskému acquis zahrnuje rovněž důsledky ukončení tohoto ujednání.
 3. Pokud jde o Švýcarsko, pozbývá toto ujednání platnosti šest měsíců po vypovězení dohody o přidružení Švýcarska k schengenskému acquis Švýcarskem anebo rozhodnutím Rady Evropské unie nebo po ukončení její platnosti jiným způsobem v souladu s postupy stanovenými v čl. 7 odst. 4, čl. 10 odst. 3 nebo článku 17 uvedené dohody. Platnost tohoto ujednání skončí rovněž šest měsíců po ukončení platnosti či vypovězení dohody o přidružení Švýcarska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu v souladu s postupy stanovenými v čl. 4 odst. 7, čl. 7 odst. 3 nebo článku


text:
16 uvedené dohody.
 4. Pokud jde o Lichtenštejnsko, pozbývá toto ujednání platnosti šest měsíců po vypovězení protokolu o přidružení Lichtenštejnska k schengenskému acquis Lichtenštejnskem anebo rozhodnutím Rady Evropské unie nebo po ukončení jeho platnosti jiným způsobem v souladu s postupy stanovenými v článku 3, čl. 5 odst. 4, čl. 11 odst. 1 nebo čl. 11 odst. 3 uvedeného protokolu. Platnost tohoto ujednání skončí rovněž šest měsíců po ukončení platnosti či vypovězení protokolu o přidružení Lichtenštejnska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu v souladu s postupy stanovenými v článku 3, čl. 5 odst. 7, čl. 11 odst. 1 nebo čl. 11 odst. 3 uvedeného protokolu.
 5. Toto ujednání je sepsáno v jednom vyhotovení v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském, islandském a norském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 Съставено в Брюксел на осми ноември две хиляди и осемнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el ocho de noviembre de dos mil dieciocho.
 V Bruselu dne osmého listopadu dva tisíce osmnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den ottende november to tusind og atten.
 Geschehen zu Brüssel am achten November zweitausendachtzehn.
 Kahe tuhande kaheksateistkümnenda aasta novembrikuu kaheksandal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Νοεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαοκτώ.
 Done at Brussels on the eighth day of November in the year two thousand and eighteen.
 Fait à Bruxelles, le huit novembre deux mille dix-huit.
 Sastavljeno u Bruxellesu osmog studenoga godine dvije tisuće osamnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì otto novembre duemiladiciotto.
 Briselē, divi tūkstoši astoņpadsmitā gada astotajā novembrī.
 Priimta du tūkstančiai aštuonioliktų metų lapkričio aštuntą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennyolcadik év november havának nyolcadik napján.
 Magħmul fi Brussell, fit-tmien jum ta' Novembru fis-sena elfejn u tmintax.
 Gedaan te Brussel, acht november tweeduizend achttien.
 Sporządzono w Brukseli dnia ósmego listopada roku dwa tysiące osiemnastego.
 Feito em Bruxelas, em oito de novembro de dois mil e dezoito.
 Întocmit la Bruxelles la opt noiembrie două mii optsprezece.
 V Bruseli ôsmeho novembra dvetisícosemnásť.
 V Bruslju, dne osmega novembra leta dva tisoč osemnajst.
 Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattakahdeksantoista.
 Som skedde i Bryssel den åttonde november år tjugohundraarton.
 Utferdiget i Brussel, den åttende november totusenogatten.
 Gjört í Brussel hinn áttunda dag nóvembermánaðar árið tvö þúsund og átján.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 For Kongeriket Norge
 Fyrir Ísland
 Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
 Pour la Confédération suisse
 Per la Confederazione Svizzera
 Für das Fürstentum Liechtenstein
 (1) Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
 (2) Úř. věst. L 93, 3.4.2001, s. 40.
 (3) Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.
 (4) Úř. věst. L


text:
53, 27.2.2008, s. 5.
 (5) Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.
 (6) Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 39.
 (7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011 ze dne 25. října 2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (Úř. věst. L 286, 1.11.2011, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2226 ze dne 30. listopadu 2017, kterým se zřizuje Systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu a údajů o odepření vstupu, pokud jde o státní příslušníky třetích zemí překračující vnější hranice členských států, kterým se stanoví podmínky přístupu do systému EES pro účely vymáhání práva a kterým se mění Úmluva k provedení Schengenské dohody a nařízení (ES) č. 767/2008 a (EU) č. 1077/2011 (Úř. věst. L 327, 9.12.2017, s. 20).
 (8) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 ze dne 26. června 2013 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013 kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států, a pro podávání žádostí orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva a o změně nařízení (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 1).
 PŘÍLOHA I
 VZOREC PRO VÝPOČET PŘÍSPĚVKU
 1.
 Finanční příspěvky Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska k příjmům agentury uvedené v čl. 32 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1077/2011 se vypočítávají takto:
 Hlava 3
 1.1.
 Pokud je o SIS II, VIS a EES a jiné rozsáhlé informační systémy, jež jsou svěřeny agentuře legislativním aktem nebo opatřením, které rozvíjejí ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody o přidružení Islandu a Norska k schengenskému acquis, dohody o přidružení Švýcarska k schengenskému acquis a protokolu o přidružení Lichtenštejnska k schengenskému acquis, nejaktuálnější konečné údaje o výši HDP každé přidružené země dostupné v době, kdy se provádí vyúčtování v roce n + 1 za rok n, se vydělí součtem údajů o výši HDP všech států zapojených do agentury dostupných za rok n. Získaný procentní podíl se vynásobí celkovými platbami do hlavy 3 rozpočtu agentury na výše uvedené systémy provedenými v roce n, čímž se získá výše příspěvku jednotlivých přidružených zemí.
 1.2
 Pokud jde o Eurodac, příspěvek jednotlivých přidružených zemí sestává z roční pevně stanovené procentní částky (u Lichtenštejnska je to 0,071 %, u Norska 4,995 %, u Islandu 0,1 % a u Švýcarska 7,286 %) příslušných rozpočtových prostředků na rozpočtový rok. Příspěvek každé přidružené země se vypočítá v roce n + 1 a získá se vynásobením pevně stanoveného procentního podílu celkovými platbami do hlavy 3 rozpočtu agentury na Eurodac provedenými v roce n.
 1.3
 Pokud je o DubliNet a veškeré jiné rozsáhlé informační systémy, jež jsou svěřeny agentuře legislativním aktem


text:
nebo opatřením ve smyslu dohody o přidružení Islandu a Norska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu, dohody o přidružení Švýcarska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu a protokolu o přidružení Lichtenštejnska k dublinskému acquis / acquis Eurodacu, nejaktuálnější konečné údaje o výši HDP každé přidružené země dostupné v době, kdy se provádí vyúčtování v roce n + 1 za rok n, se vydělí součtem údajů o výši HDP všech států zapojených do agentury dostupných za rok n. Získaný procentní podíl se vynásobí celkovými platbami do hlavy 3 rozpočtu agentury na výše uvedené systémy provedenými v roce n, čímž se získá výše příspěvku jednotlivých přidružených zemí.
 Hlavy 1 a 2
 1.4
 Příspěvek každé přidružené země do hlav 1 a 2 rozpočtu agentury na systémy uvedené v bodech 1.1, 1.2 a 1.3 se získá vydělením nejaktuálnějších konečných údajů o výši HDP každé přidružené země dostupné v době, kdy se provádí vyúčtování v roce n + 1 za rok n, součtem údajů o výši HDP všech států zapojených do agentury dostupných za rok n. Získaný procentní podíl se vynásobí celkovými platbami do hlav 1 a 2 rozpočtu agentury na systémy uvedené v bodech 1.1, 1.2 a 1.3 provedenými v roce n.
 1.5
 Budou-li agentuře svěřeny jakékoli další rozsáhlé informační systémy, na nichž by se přidružené země nepodílely, výpočet příspěvku přidružených zemí do hlav 1 a 2 bude přiměřeně upraven.
 2.
 Finanční příspěvek se hradí v eurech.
 3.
 Každá přidružená země uhradí svůj finanční příspěvek nejpozději 45 dní po obdržení výzvy k úhradě. V případě prodlení s úhradou příspěvku se účtují úroky z prodlení z částky dlužné ke dni splatnosti. Jako úroková sazba se použije sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, zveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná v první den měsíce splatnosti, zvýšená o 3,5 procentního bodu.
 4.
 Finanční příspěvky jednotlivých přidružených zemí se upraví v souladu s touto přílohou v případě změny finančního příspěvku Evropské unie zapsaného do souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s článkem 44 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (1).
 (1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).
 PŘÍLOHA II
 VÝSADY A IMUNITY
 1.
 Prostory a budovy agentury jsou nedotknutelné. Jsou vyloučeny z domovních prohlídek, rekvizic, zabavení či vyvlastnění. Majetek a pohledávky agentury se nemohou stát předmětem jakéhokoli výkonu správního nebo soudního rozhodnutí bez zmocnění Soudního dvora Evropské unie.
 2.
 Archivy agentury jsou nedotknutelné.
 3.
 Agentura, její pohledávky, příjmy a ostatní majetek jsou osvobozeny od veškerých přímých daní.
 Na zboží a služby určené pro úřední potřebu agentury a vyvážené z Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska se neuplatňují žádná nepřímá cla ani daně.
 Pokud se jedná o zboží a


text:
služby dodané agentuře v Norsku, na Islandu, ve Švýcarsku a Lichtenštejnsku pro její úřední potřebu, uplatní se osvobození od DPH prostřednictvím vrácení nebo prominutí daně.
 Pokud se jedná o zboží dodané agentuře v Norsku, na Islandu, ve Švýcarsku a Lichtenštejnsku pro její úřední potřebu, uplatní se osvobození od spotřební daně prostřednictvím vrácení či prominutí daně.
 Jakékoli další nepřímé daně, jež by měla agentura platit v Norsku, na Islandu, ve Švýcarsku a Lichtenštejnsku, se vrátí nebo prominou.
 Žádosti o vrácení DPH se vyřizují zpravidla do tří měsíců.
 Osvobození se nevztahuje na daně, dávky a poplatky představující pouze odměnu za veřejně prospěšné služby.
 Podmínky osvobození od DPH, spotřební daně a jiných nepřímých daní v Norsku, na Islandu, ve Švýcarsku a Lichtenštejnsku jsou stanoveny v dodatcích k této příloze. Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko oznámí Evropské komisi a agentuře veškeré změny jejich příslušných dodatků. Takové oznámení se provede pokud možno dva měsíce před vstupem změn v platnost. Evropská komise o změnách informuje členské státy Unie.
 4.
 Agentura je osvobozena od veškerých cel, zákazů a omezení při dovozu a vývozu, pokud jde o předměty určené pro její úřední potřebu; takto dovezené předměty nebudou zcizeny úplatně ani bezúplatně na území země, na něž budou dovezeny, jinak než za podmínek schválených vládou příslušné země.
 Agentura je rovněž osvobozena od veškerých cel a od zákazu a omezení při dovozu a vývozu svých publikací.
 5.
 Agentura požívá pro svou úřední komunikaci a předávání veškerých dokumentů na území všech přidružených zemí stejného zacházení, jaké daný stát přiznává diplomatickým zastoupením.
 Úřední korespondence a jiná úřední komunikace agentury nepodléhá cenzuře.
 6.
 Zástupci členských států Unie a také zástupci Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska, kteří se účastní práce agentury, jejich poradci a techničtí experti požívají po dobu výkonu své činnosti a během cest na místo zasedání nebo při návratu z něj obvyklých výsad, imunit a výhod.
 7.
 Zaměstnanci agentury ve smyslu článku 1 nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 (1) bez ohledu na jejich státní příslušnost na území Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska:
 a)
 jsou vyňati z pravomoci soudů pro úkony spojené s výkonem jejich funkce, včetně ústních a písemných projevů, s výhradou použití ustanovení smluv jednak o pravidlech určujících odpovědnost úředníků a jiných zaměstnanců vůči Unii a jednak o příslušnosti Soudního dvora Evropské unie rozhodovat spory mezi agenturou a jejími zaměstnanci. Této imunity požívají i po ukončení své funkce;
 b)
 požívají v oblasti měnových a devizových předpisů výhod přiznávaných obvykle zaměstnancům mezinárodních organizací.
 8.
 Platy, mzdy a služební požitky, které poskytuje agentura svým zaměstnancům, podléhají dani ve prospěch Unie, v souladu s podmínkami a postupy stanovenými Evropským parlamentem a Radou Evropské unie.
 Zaměstnanci agentury ve smyslu článku 2 nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 jsou osvobozeni od národních, federálních, kantonálních, regionálních a obecních daní z platů, mezd a požitků, které jim poskytuje agentura. Pokud jde o Švýcarsko, udílí se toto osvobození v souladu se zásadami jeho vnitrostátního práva.
 Zaměstnanci agentury nejsou povinni účastnit se norského, islandského, švýcarského nebo lichtenštejnského systému sociálního pojištění, pokud se na ně již vztahuje systém sociálních


text:
dávek příslušejících úředníkům a jiným zaměstnancům Unie. Na rodinné příslušníky zaměstnanců agentury, kteří s nimi žijí ve společné domácnosti, se vztahuje Společný systém zdravotního pojištění Evropské unie, pokud nejsou zaměstnáni jiným zaměstnavatelem než agenturou a pokud nepobírají dávky sociálního zabezpečení od členského státu nebo Norska, Islandu, Švýcarska či Lichtenštejnska.
 9.
 Se zaměstnanci agentury ve smyslu článku 3 nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69, kteří si výlučně z důvodů výkonu svých funkcí ve službách agentury zřizují bydliště na území členského státu Unie jiného, než jehož jsou daňovými rezidenty v době, kdy vstupují do služeb agentury, je pro účely vybírání daní z příjmu, z majetku a dědické daně a dodržování smluv o zamezení dvojího zdanění, uzavřených mezi Norskem, Islandem, Švýcarskem nebo Lichtenštejnskem a členskými státy Unie, zacházeno jak ve státě, v němž pobývají, tak ve státě, jehož jsou daňovými rezidenty, tak, jako by si zachovali své původní bydliště v posledně jmenovaném státě, je-li tento stát členem Unie nebo je to Norsko, Island, Švýcarsko či Lichtenštejnsko. Toto ustanovení se vztahuje rovněž na manžela nebo manželku, pokud nevykonává vlastní profesionální činnost, a na děti vyživované osobami uvedenými v tomto ustanovení a v jejich péči.
 Movitý majetek ve vlastnictví osob uvedených v předchozím pododstavci, který se nachází na území členského státu Unie pobytu, je osvobozen od dědické daně v tomto státě; pro stanovení této daně je tento majetek posuzován, jako by se nacházel ve státě, jehož jsou tyto osoby daňovými rezidenty, s výhradou práv třetích zemí a případného použití ustanovení mezinárodních smluv o zamezení dvojího zdanění.
 Při použití dvou předchozích pododstavců se nepřihlíží k bydlišti získanému výlučně k výkonu funkcí ve službách jiných mezinárodních organizací.
 10.
 Výsady, imunity a výhody jsou přiznávány zaměstnancům agentury výhradně v zájmu agentury.
 Výkonný ředitel agentury je povinen zbavit zaměstnance imunity ve všech případech, kdy by imunita bránila výkonu spravedlnosti a kdy podle jeho názoru zrušení této imunity není v rozporu se zájmy agentury nebo Unie.
 11.
 Při uplatňování této přílohy spolupracuje agentura s odpovědnými úřady příslušných přidružených zemí nebo členských států Unie.
 (1) Nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 ze dne 25. března 1969, kterým se stanoví kategorie úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství, na které se vztahují ustanovení článku 12, čl. 13 druhého pododstavce a článku 14 Protokolu o výsadách a imunitách Společenství (Úř. věst. L 74, 27.3.1969, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 371/2009 ze dne 27. listopadu 2008 (Úř. věst. L 121, 15.5.2009, s. 1).
 Dodatek 1 k příloze II
 Norsko:
 Osvobození od DPH probíhá formou vrácení daně.
 Vrácení DPH se uplatňuje na základě předložení příslušných norských formulářů hlavnímu oddělení finančního úřadu (Skatt Øst) norské daňové správy. Žádosti o vrácení DPH se vyřizují zpravidla do tří měsíců ode dne podání spolu s příslušnými doklady.
 Osvobození od spotřebních daní a jakýchkoli jiných nepřímých daní probíhá formou vrácení daně. Stejný postup se použije pro vrácení DPH.
 Dodatek 2 k příloze II
 Island:
 Osvobození od DPH probíhá formou vrácení daně.
 Osvobození od DPH lze uplatnit, pokud skutečná nákupní cena zboží a služeb, která je uvedena na


text:
faktuře nebo na rovnocenném dokladu, činí nejméně 36 400 islandských korun (včetně daně).
 Vrácení DPH lze uplatňovat na základě předložení příslušných islandských formulářů islandské daňové správě (Ríkisskattstjóri). Žádosti o vrácení DPH se vyřizují zpravidla do tří měsíců ode dne podání spolu s příslušnými doklady.
 Osvobození od spotřebních daní a jakýchkoli jiných nepřímých daní probíhá formou vrácení daně. Stejný postup se použije pro vrácení DPH.
 Dodatek 3 k příloze II
 Švýcarsko:
 Osvobození od DPH, spotřebních daní a jakýchkoli jiných nepřímých daní probíhá formou prominutí daně po předložení příslušných švýcarských formulářů dodavateli zboží či poskytovateli služeb.
 Osvobození od DPH lze uplatnit, pokud skutečná nákupní cena zboží a služeb, která je uvedena na faktuře nebo na rovnocenném dokladu, činí nejméně 100 švýcarských franků (včetně daně).
 Dodatek 4 k příloze II
 Lichtenštejnsko:
 Osvobození od DPH, spotřebních daní a jakýchkoli jiných nepřímých daní probíhá formou prominutí daně po předložení příslušných lichtenštejnských formulářů dodavateli zboží či poskytovateli služeb.
 Osvobození od DPH lze uplatnit, pokud skutečná nákupní cena zboží a služeb, která je uvedena na faktuře nebo na rovnocenném dokladu, činí nejméně 100 švýcarských franků (včetně daně).
 PŘÍLOHA III
 FINANČNÍ KONTROLA ŠVÝCARSKÝCH ÚČASTNÍKŮ ČINNOSTÍ AGENTURY
 Článek 1
 Přímá komunikace
 Agentura a Evropská komise komunikují přímo se všemi osobami nebo subjekty usazenými ve Švýcarsku, které se účastní činností agentury jako smluvní strany, účastníci programů agentury, příjemci plateb z rozpočtu agentury nebo Unie nebo jako subdodavatelé. Tyto osoby mohou Evropské komisi a agentuře přímo poskytnout veškeré relevantní informace a dokumentaci, jež jsou povinny předkládat na základě nástrojů, na které odkazuje toto ujednání, a uzavřených smluv nebo dohod a rozhodnutí přijatých na jejich základě.
 Článek 2
 Audity
 1. V souladu s nařízením (EU, Euratom) 2018/1046, nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 (1), jakož i ostatními nástroji, na které odkazuje toto ujednání, mohou smlouvy nebo úmluvy uzavřené a rozhodnutí přijatá s příjemci usazenými ve Švýcarsku stanovit, že úředníci agentury a Evropské komise nebo jiné osoby pověřené agenturou a Evropskou komisí mohou v prostorách příjemců a jejich subdodavatelů kdykoli provádět vědecké, finanční, technologické nebo jiné audity.
 2. Úředníci agentury a Evropské komise, jakož i ostatní osoby pověřené agenturou a Evropskou komisí mají přiměřený přístup do míst, k pracím, dokumentům a ke všem ostatním informacím – včetně jejich elektronické podoby – potřebným pro výkon takových auditů. Toto přístupové právo musí být jasně stanoveno ve smlouvách nebo dohodách uzavřených k provedení nástrojů, na které odkazuje toto ujednání.
 3. Evropský účetní dvůr má stejná práva jako Evropská komise.
 4. Audity lze provádět až do pěti let po skončení platnosti tohoto ujednání nebo podle podmínek uzavřených smluv nebo dohod a přijatých rozhodnutí.
 5. O auditech prováděných na švýcarském území musí být předem informován Švýcarský federální kontrolní úřad. Předání této informace není právní podmínkou pro provádění těchto auditů.
 Článek 3
 Kontroly na místě
 1. V rámci tohoto ujednání je Evropská komise (OLAF) oprávněna provádět vyšetřování, včetně kontrol na místě a inspekcí, na švýcarském území v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (2) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom)


text:
č. 883/2013 (3) s cílem stanovit, zda nedošlo k podvodu, úplatkářství nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Evropské unie.
 2. Kontroly a inspekce na místě připravuje a provádí OLAF v úzké spolupráci se Švýcarským federálním kontrolním úřadem nebo s jinými příslušnými švýcarskými orgány určenými Švýcarským federálním kontrolním úřadem, které jsou včas informovány o předmětu, účelu a právním základě kontrol a inspekcí, aby mohly poskytnout veškerou požadovanou pomoc. Za tímto účelem se mohou kontrol a inspekcí na místě účastnit úředníci příslušných švýcarských orgánů.
 3. Pokud si to dotčené švýcarské orgány přejí, mohou kontroly a inspekce na místě provádět společně OLAF a tyto orgány.
 4. Pokud se účastníci programu brání kontrole nebo inspekci na místě, poskytnou švýcarské orgány vyšetřovatelům OLAFu v souladu s vnitrostátními předpisy nezbytnou podporu, která provedení kontroly nebo inspekce na místě umožní.
 5. OLAF neprodleně podá Švýcarskému federálnímu kontrolnímu úřadu nebo jiným příslušným švýcarským orgánům určeným Švýcarským federálním kontrolním úřadem zprávu o všech skutečnostech nebo podezřeních týkajících se nesrovnalostí, které objevil v průběhu kontroly nebo inspekce na místě. OLAF v každém případě informuje výše uvedené orgány o výsledku těchto kontrol a inspekcí.
 Článek 4
 Informace a konzultace
 1. Pro účely řádného provádění této přílohy si příslušné švýcarské orgány a orgány Unie pravidelně vyměňují informace a na žádost jedné ze smluvních stran provádějí konzultace.
 2. Příslušné švýcarské orgány neprodleně informují agenturu a Evropskou komisi o všech skutečnostech či podezřeních, které objevily a které se týkají nesrovnalostí v oblasti uzavírání a provádění smluv nebo dohod uzavřených k provedení nástrojů, na které odkazuje toto ujednání.
 Článek 5
 Důvěrnost informací
 Informace sdělené nebo získané v jakékoli formě na základě této přílohy podléhají služebnímu tajemství a jsou chráněny stejným způsobem, jakým jsou chráněny obdobné informace švýcarským právem a odpovídajícími ustanoveními použitelnými pro orgány Unie.
 Tyto informace nelze sdělovat jiným osobám kromě osob v orgánech Unie, v členských státech Unie nebo ve Švýcarsku, pro něž je jejich znalost vzhledem k jejich funkci nezbytná, a nelze je využívat k jiným účelům než k zajištění účinné ochrany finančních zájmů smluvních stran.
 Článek 6
 Správní opatření a sankce
 Aniž je dotčena platnost švýcarského trestního práva, mohou agentura nebo Evropská komise uložit správní opatření a sankce v souladu s nařízením (EU, Euratom) 2018/1046, nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013a nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (4).
 Článek 7
 Náhrada a vykonatelnost
 Rozhodnutí agentury či Evropské komise přijatá v oblasti působnosti tohoto ujednání, která ukládají peněžitý závazek jiným osobám než státům, jsou vykonatelná ve Švýcarsku. Příkaz k výkonu vydá bez jakékoliv další kontroly s výjimkou ověření pravosti aktu orgán určený švýcarskou vládou, který o tom uvědomí agenturu či Evropskou komisi. Výkon rozhodnutí se provádí v souladu se švýcarským procesním řádem. Legalita rozhodnutí o výkonu podléhá kontrole Soudního dvora Evropské unie.
 Pro vykonatelnost rozsudků Soudního dvora Evropské unie vynesených na základě rozhodčí doložky platí stejné podmínky.
 (1) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č.


text:
966/2012 (Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42).
 (2) Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. prosince 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).
 (3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).
 (4) Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).
 PŘÍLOHA IV
 FINANČNÍ KONTROLA ÚČASTNÍKŮ ČINNOSTÍ AGENTURY Z LICHTENŠTEJNSKA
 Článek 1
 Přímá komunikace
 Agentura a Evropská komise komunikují přímo se všemi osobami nebo subjekty usazenými v Lichtenštejnsku, které se účastní činností agentury jako smluvní strany, účastníci programů agentury, příjemci plateb z rozpočtu agentury nebo Unie nebo jako subdodavatelé. Tyto osoby mohou Evropské komisi a agentuře přímo poskytnout veškeré relevantní informace a dokumentaci, jež jsou povinny předkládat na základě nástrojů, na které odkazuje toto ujednání, a uzavřených smluv nebo dohod a rozhodnutí přijatých na jejich základě.
 Článek 2
 Audity
 1. V souladu s nařízením (EU, Euratom) 2018/1046, nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013, jakož i ostatními nástroji, na které odkazuje toto ujednání, mohou smlouvy nebo úmluvy uzavřené a rozhodnutí přijatá s příjemci usazenými v Lichtenštejnsku stanovit, že úředníci agentury a Evropské komise nebo jiné osoby pověřené agenturou a Evropskou komisí mohou v prostorách příjemců a jejich subdodavatelů kdykoli provádět vědecké, finanční, technologické nebo jiné audity.
 2. Úředníci agentury a Evropské komise, jakož i ostatní osoby pověřené agenturou a Evropskou komisí mají přiměřený přístup do míst, k pracím, dokumentům a ke všem ostatním informacím – včetně jejich elektronické podoby – potřebným pro výkon takových auditů. Toto přístupové právo musí být jasně stanoveno ve smlouvách nebo dohodách uzavřených k provedení nástrojů, na které odkazuje toto ujednání.
 3. Evropský účetní dvůr má stejná práva jako Evropská komise.
 4. Audity lze provádět až do pěti let po skončení platnosti tohoto ujednání nebo podle podmínek uzavřených smluv nebo dohod a přijatých rozhodnutí.
 5. O auditech prováděných na území Lichtenštejnska musí být předem informován národní kontrolní úřad Lichtenštejnska. Předání této informace není právní podmínkou pro provádění těchto auditů.
 Článek 3
 Kontroly na místě
 1. V rámci tohoto ujednání je Evropská komise (OLAF) oprávněna provádět vyšetřování, včetně kontrol na místě a inspekcí, na území Lichtenštejnska v souladu s podmínkami stanovenými v nařízeních (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 s cílem stanovit, zda nedošlo k podvodu, úplatkářství nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Evropské unie.
 2. Kontroly a inspekce na místě připravuje a vede OLAF v úzké spolupráci s Lichtenštejnským národním kontrolním úřadem nebo jinými příslušnými lichtenštejnskými orgány určenými národním kontrolním úřadem, které jsou včas informovány o předmětu, účelu a právním základu kontrol a inspekcí, aby mohly poskytnout veškerou nezbytnou podporu. Za tímto


text:
účelem se mohou kontrol a inspekcí na místě účastnit úředníci příslušných lichtenštejnských orgánů.
 3. Pokud si to dotčené lichtenštejnské orgány přejí, provádí kontroly a inspekce na místě OLAF společně s těmito orgány.
 4. Pokud se účastníci programu brání kontrole nebo inspekci na místě, poskytnou lichtenštejnské orgány vyšetřovatelům OLAFu v souladu s vnitrostátními předpisy nezbytnou podporu, která provedení kontroly nebo inspekce na místě umožní.
 5. OLAF neprodleně podá Lichtenštejnskému národnímu kontrolnímu úřadu nebo jiným příslušným lichtenštejnským orgánům určeným Lichtenštejnským národním kontrolním úřadem zprávu o všech skutečnostech nebo podezřeních týkajících se nesrovnalostí, které objevil v průběhu kontroly nebo inspekce na místě. OLAF v každém případě informuje výše uvedené orgány o výsledku těchto kontrol a inspekcí.
 Článek 4
 Informace a konzultace
 1. Pro účely řádného provádění této přílohy si příslušné lichtenštejnské orgány a orgány Unie pravidelně vyměňují informace a na žádost jedné ze smluvních stran provádějí konzultace.
 2. Příslušné lichtenštejsnké orgány neprodleně informují agenturu a Evropskou komisi o všech skutečnostech či podezřeních, které zjistily a které se týkají případných nesrovnalostí v oblasti uzavírání a provádění smluv nebo dohod uzavřených k provedení nástrojů, na které odkazuje toto ujednání.
 Článek 5
 Důvěrnost informací
 Informace sdělené nebo získané v jakékoli formě na základě této přílohy podléhají služebnímu tajemství a jsou chráněny stejným způsobem, jakým jsou chráněny obdobné informace lichtenštejnským právem a odpovídajícími ustanoveními použitelnými pro orgány Unie. Tyto informace nelze sdělovat jiným osobám kromě osob v orgánech Unie, v členských státech Unie nebo v Lichtenštejnsku, pro něž je jejich znalost vzhledem k jejich funkci nezbytná, a nelze je využívat k jiným účelům než k zajištění účinné ochrany finančních zájmů smluvních stran.
 Článek 6
 Správní opatření a sankce
 Aniž je dotčena platnost lichtenštejnského trestního práva, mohou agentura nebo Evropská komise uložit správní opatření a sankce v souladu s nařízením (EU, Euratom) 2018/1046, nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013a nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95.
 Článek 7
 Náhrada a vykonatelnost
 Rozhodnutí agentury či Evropské komise přijatá v oblasti působnosti tohoto ujednání, která ukládají peněžitý závazek jiným osobám než státům, jsou vykonatelná v Lichtenštejnsku. Příkaz k výkonu vydá bez jakékoliv další kontroly s výjimkou ověření pravosti aktu orgán určený vládou Lichtenštejnska, který o tom uvědomí agenturu či Evropskou komisi. Výkon rozhodnutí se provádí v souladu s procesním řádem Lichtenštejnska. Legalita rozhodnutí o výkonu podléhá kontrole Soudního dvora Evropské unie.
 Pro vykonatelnost rozsudků Soudního dvora Evropské unie vynesených na základě rozhodčí doložky platí stejné podmínky.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22001D0118
 Úřední věstník L 322 , 06/12/2001 S. 0032 - 0034
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 118/2001ze dne 28. září 2001,kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 93/2001 ze dne 13. července 2001 [1].(2) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/12/ES ze dne 26. února 2001, kterou se mění směrnice Rady 91/440/EHS o rozvoji železnic Společenství [2], by měla být začleněna do Dohody.(3) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/13/ES ze dne 26. února 2001, kterou se mění směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům [3], by měla být začleněna do Dohody.(4) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/14/ES ze dne 26. února 2001 o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti [4] by měla být začleněna do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V bodě 37 (směrnice Rady 91/440/EHS) přílohy XIII Dohody se doplňují slova:"ve znění:— 32001 L 0012: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/12/ES ze dne 26. února 2001 (Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 1)."Pro účely Dohody se směrnice upravuje v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.Článek 2V bodě 42a (směrnice Rady 95/18/ES) přílohy XIII Dohody se doplňují slova:"ve znění:— 32001 L 0013: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/13/ES ze dne 26. února 2001 (Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 26)."Článek 3V příloze XIII Dohody se za bod 41a (směrnice Rady 95/19/ES) vkládá nový bod, který zní:"41b. 32001 L 0014: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/14/ES ze dne 26. února 2001 o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 29)."Článek 4Znění směrnic 2001/12/ES, 2001/13/ES a 2001/14/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství, jsou platná.Článek 5Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 29. září 2001 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody [5].Článek 6Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 28. září 2001.Za Smíšený výbor EHPpředsedaE. Bull[1] Úř. věst. L 251, 20.9.2001, s. 19.[2] Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 1.[3] Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 26.[4] Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 29.[5] Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.--------------------------------------------------PŘÍLOHARozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 118/2001a) Do seznamu přístavů v příloze I směrnice se doplňuje tento seznam norských přístavů:"NORSKONarvikBodøMosjøenNamsosTrondheimÅndalsnesBergenStavangerKristiansandBrevikLarvikHortenDrammenOsloMoss"b) Do map v příloze I směrnice se doplňuje tato mapa norských železnic:"[vložit mapu - viz oprava v Úř. věst. L 298, 30.10.2002, s. 39]"--------------------------------------------------


text:
 1.3.2008
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 57/21
 ROZHODNUTÍ STATISTICKÉHO VÝBORU SPOLEČENSTVÍ A ŠVÝCARSKA č. 1/2008
 ze dne 14. února 2008,
 kterým přijímá svůj jednací řád
 (2008/175/ES)
 STATISTICKÝ VÝBOR SPOLEČENSTVÍ A ŠVÝCARSKA,
 s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky (1), a zejména na čl. 3 odst. 3 této dohody,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Přijímá se jednací řád Statistického výboru Společenství a Švýcarska, který tvoří přílohu tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Lucemburku dne 14. února 2008.
 Za smíšený výbor
 vedoucí delegace ES
 Hervé CARRÉ
 vedoucí švýcarské delegace
 Adelheid BÜRGI-SCHMELZ
 (1) Úř. věst. L 90, 28.3.2006, s. 2.
 PŘÍLOHA
 JEDNACÍ ŘÁD STATISTICKÉHO VÝBORU SPOLEČENSTVÍ A ŠVÝCARSKA
 Článek 1
 Předsednictví
 1. Předsednictví Statistického výboru Společenství a Švýcarska (dále jen „smíšený výbor“) vykonává střídavě po dobu jednoho kalendářního roku představitel Komise Evropských společenství (dále jen „Evropská komise“) jménem Evropského společenství a představitel Švýcarské konfederace. V roce vstupu v platnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky (dále jen „dohoda“) předsednictví vykonává Evropské společenství.
 2. Vedoucí delegace strany, která vykonává předsednictví, nebo případně jeho nebo její zástupce je předsedou smíšeného výboru.
 Článek 2
 Delegace
 1. Každá ze smluvních stran jmenuje vedoucího své delegace.
 2. Smíšený výbor může rozhodnout, že na své schůze připustí jiné osoby jako pozorovatele.
 3. Smluvní strany se nejpozději 15 pracovních dnů před schůzí vzájemně informují o složení svých delegací.
 Článek 3
 Sekretariát
 1. Představitel Evropské komise a představitel Švýcarské konfederace společně zajišťují sekretariát smíšeného výboru. Vedoucí delegace jmenují tajemníky, kteří vykonávají své povinnosti až do jmenování nového tajemníka. Každá ze stran zašle druhé straně jméno a adresu svého tajemníka.
 2. Tajemníci jsou odpovědní za komunikaci mezi delegacemi, včetně předávání dokumentů, a dohlížejí na plnění povinností sekretariátu.
 3. Sekretariát smíšeného výboru řídí strana, která vykonává předsednictví.
 Článek 4
 Schůze
 1. Smíšený výbor se schází podle potřeby. Vedoucí delegace kterékoli smluvní strany může požádat o svolání schůze.
 2. Smíšený výbor a Výbor pro statistické programy (VSP) uspořádají své úkoly pro účely této dohody při společných schůzích, kdykoli je to potřeba.
 3. Předseda zašle nejpozději 15 pracovních dnů před schůzí oznámení o konání schůze společně s předběžným programem a podklady na schůzi vedoucímu druhé delegace.
 4. Vedoucí druhé delegace může předsedu požádat, aby zkrátil dobu stanovenou v odstavci 3 a v čl. 2 odst. 3, aby se přihlédlo k naléhavosti konkrétních záležitostí.
 Článek 5
 Pořad jednání
 1. Předseda sestaví předběžný pořad jednání každé schůze po dohodě s vedoucím druhé delegace. Do předběžného pořadu jednání se zařadí jakýkoli bod požadovaný jakoukoli z delegací, pokud o to požádala 30 pracovních dnů před plánovanou schůzí.
 2. Smíšený výbor může rozhodnout o tom, že bude na pořad jednání zařazen bod, který není uveden v předběžném pořadu jednání.
 3. Pořad jednání přijímá smíšený výbor na začátku každé schůze.
 Článek 6
 Podvýbory a pracovní skupiny
 1. Smíšený výbor může rozhodnout o zřízení podvýborů a pracovních skupin pro specifické úkoly.
 2. Složení a postupy podvýborů a pracovních skupin se schvalují