text:
 28.8.2014
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 256/10
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 38/2014
 ze dne 8. dubna 2014,
 kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise (EU) č. 817/2013 ze dne 28. srpna 2013, kterým se mění přílohy II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 a příloha nařízení Komise (EU) č. 231/2012, pokud jde o arabskou gumu modifikovanou oktenyljantarovou kyselinou (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Nařízení Komise (EU) č. 818/2013 ze dne 28. srpna 2013, kterým se mění příloha III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o použití esterů sacharosy s mastnými kyselinami (E 473) v aromatech pro čiré ochucené nápoje na bázi vody (2), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (3)
 Nařízení Komise (EU) č. 851/2013 ze dne 3. září 2013, kterým se schvalují určitá zdravotních tvrzení při označování potravin jiná než tvrzení o snížení rizika onemocnění a o vývoji a zdraví dětí a kterým se mění nařízení (EU) č. 432/2012 (3), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (4)
 Toto rozhodnutí se týká právních předpisů o potravinách. Jak je uvedeno v úvodu kapitoly XII přílohy II Dohody o EHP, právní předpisy o potravinách se nepoužijí na Lichtenštejnsko po celou dobu, po niž je na Lichtenštejnsko rozšířena působnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty. Toto rozhodnutí se tudíž na Lichtenštejnsko nevztahuje.
 (5)
 Příloha II Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Kapitola XII přílohy II Dohody o EHP se mění takto:
 1)
 V bodě 54zzzzr (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008) se doplňují nové odrážky, které znějí:
 „—
 32013 R 0817: nařízení Komise (EU) č. 817/2013 ze dne 28. srpna 2013 (Úř. věst. L 230, 29.8.2013, s. 7).
 —
 32013 R 0818: nařízení Komise (EU) č. 818/2013 ze dne 28. srpna 2013 (Úř. věst. L 230, 29.8.2013, s. 12).“
 2)
 V bodě 54zzzzzp (nařízení Komise (EU) č. 432/2012) se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32013 R 0851: nařízení Komise (EU) č. 851/2013 ze dne 3. září 2013 (Úř. věst. L 235, 4.9.2013, s. 3).“
 3)
 V bodě 69 (nařízení Komise (EU) č. 231/2012) se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32013 R 0817: nařízení Komise (EU) č. 817/2013 ze dne 28. srpna 2013 (Úř. věst. L 230, 29.8.2013, s. 7).“
 4)
 Za bod 77 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013) se vkládá nový bod, který zní:
 „78.
 32013 R 0851: Nařízení Komise (EU) č. 851/2013 ze dne 3. září 2013, kterým se schvalují určitá zdravotní tvrzení při označování potravin jiná než tvrzení o snížení rizika onemocnění a o vývoji a zdraví dětí a kterým se mění nařízení (EU) č. 432/2012 (Úř. věst. L 235, 4.9.2013, s.


text:
3).“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) č. 817/2013, (EU) č. 818/2013 a (EU) č. 851/2013 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 9. dubna 2014 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (4).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 8. dubna 2014.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 230, 29.8.2013, s. 7.
 (2) Úř. věst. L 230, 29.8.2013, s. 12.
 (3) Úř. věst. L 235, 4.9.2013, s. 3.
 (4) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
 2.8.2012
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 207/1
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 34/2012
 ze dne 30. března 2012,
 kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha I Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 3/2012 ze dne 10. února 2012 (1).
 (2)
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2011/707/EU ze dne 26. října 2011, kterým se mění rozhodnutí 2009/821/ES, pokud jde o seznamy stanovišť hraniční kontroly a veterinárních jednotek v TRACES (2), by mělo být začleněno do Dohody.
 (3)
 Toto rozhodnutí se týká právních předpisů o veterinárních otázkách. Právní předpisy o veterinárních otázkách se nepoužijí na Lichtenštejnsko po celou dobu, po niž je na Lichtenštejnsko rozšířena působnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty, jak je uvedeno v odvětvových úpravách v příloze I Dohody. Toto rozhodnutí by se tudíž nemělo vztahovat na Lichtenštejnsko,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 39 (rozhodnutí Komise 2009/821/ES) části 1.2 kapitoly I přílohy I Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32011 D 0707: prováděcí rozhodnutí Komise 2011/707/EU ze dne 26. října 2011 (Úř. věst. L 281, 28.10.2011, s. 29).“
 Článek 2
 Znění prováděcího rozhodnutí 2011/707/EU v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 31. března 2012 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 30. března 2012.
 Za Smíšený výbor EHP
 pověřený předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 161, 21.6.2012, s. 5.
 (2) Úř. věst. L 281, 28.10.2011, s. 29.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 20.7.2017
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 189/11
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 7/2016
 ze dne 5. února 2016,
 kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP [2017/1290]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise (EU) 2015/1905 ze dne 22. října 2015, kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 183/2005, pokud jde o zkoušení obsahu dioxinů v olejích, tucích a výrobcích z nich získaných (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Toto rozhodnutí se týká právních předpisů o krmivech. Jak je uvedeno v odvětvových úpravách v příloze I Dohody o EHP, právní předpisy o krmivech se nepoužijí na Lichtenštejnsko po celou dobu, po niž je na Lichtenštejnsko rozšířena působnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty. Toto rozhodnutí se tudíž na Lichtenštejnsko nepoužije.
 (3)
 Příloha I Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 31 m (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 183/2005) kapitoly II přílohy I Dohody o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32015 R 1905: nařízení Komise (EU) 2015/1905 ze dne 22. října 2015 (Úř. věst. L 278, 23.10.2015, s. 5).“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) 2015/1905 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 6. února 2016 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 5. února 2016.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Claude MAERTEN
 (1) Úř. věst. L 278, 23.10.2015, s. 5.
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 4.8.2016
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 211/74
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 116/2015
 ze dne 30. dubna 2015,
 kterým se mění příloha XIII (Doprava) a příloha XIX (Ochrana spotřebitele) Dohody o EHP [2016/1299]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1177/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o právech cestujících při cestování po moři a na vnitrozemských vodních cestách a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 (1) má být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Přílohy XIII a XIX Dohody o EHP by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Za bod 56x (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 392/2009) přílohy XIII Dohody o EHP se vkládá nový bod, který zní:
 „56y.
 32010 R 1177: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1177/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o právech cestujících při cestování po moři a na vnitrozemských vodních cestách a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 1).“
 Článek 2
 V bodě 7f (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004) přílohy XIX Dohody o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32010 R 1177: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1177/2010 ze dne 24. listopadu 2010 (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 1).“
 Článek 3
 Znění nařízení (EU) č. 1177/2010 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 4
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. května 2015 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*).
 Článek 5
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 30. dubna 2015.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 1.
 (*) Byly oznámeny ústavní požadavky.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22000D1123(14)
 Úřední věstník L 296 , 23/11/2000 S. 0051 - 0052
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 89/1999ze dne 25. června 1999,kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobodySMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článeky 86 a 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Protokol 31 k Dohodě byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 72/1999 ze dne 15. června 1999 [1].(2) Spolupráce smluvních stran Dohody zahrnuje zejména tyto tři programy v oblasti kultury: rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 719/96/ES (Kaleidoskop) [2], č. 2085/97/ES (Ariane) [3] a č. 2228/97/ES (Raphael) [4].(3) Je vhodné začlenit do Dohody výslovný odkaz na tuto spolupráci,ROZHODL TAKTO:Článek 1V protokolu 31 k Dohodě se článek 13 mění takto:1) V odstavcích 2 a 3 se slova "v odstavci 1" nahrazují slovy "v odstavcích 1 a 4".2) Doplňuje se nový odstavec, který zní:"4. Předmětem tohoto článku jsou tyto akty Společenství a akty z nich odvozené:- 396 D 0719: rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 719/96/ES ze dne 29. března 1996 o zavedení programu pro podporu umělecké a kulturní činnosti evropského rozměru (Kaleidoskop) (Úř. věst. L 99, 20.4.1996, s. 20);- 397 D 2085: rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2085/97/ES ze dne 6. října 1997 o podpůrném programu pro oblast knih a četby včetně překladů (Ariane) (Úř. věst. L 291, 24.10.1997, s. 26);- 397 D 2228: rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 228/97/ES ze dne 13. října 1997 o akčním programu Společenství v oblasti kulturního dědictví (program Raphael) (Úř. věst. L 305, 8.11.1997, s. 31)."Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 26. června 1999 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 3Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 25. června 1999.Za Smíšený výbor EHPpředsedaF. Barbaso[1] Úř. věst. L 284, 9.11.2000.[2] Úř. věst. L 99, 20.4.1996, s. 20.[3] Úř. věst. L 291, 24.10.1997, s. 26.[4] Úř. věst. L 305, 8.11.1997, s. 31.--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 12006A/PRO/10
 Smlouvy o Evropské Unii (konsolidované znění) - C. Protokoly připojené ke Smlouvě o Evropské unii, ke Smlouvě o založení Evropského společenství a ke Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii - Protokol (č. 10) o rozšíření Evropské unie (2001)
 Úřední věstník C 321 E , // S. 0229 - 0232
 Protokol (č. 10)o rozšíření Evropské unie (2001)VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,PŘIJALY následující ustanovení, která se připojují ke Smlouvě o Evropské unii a ke smlouvám o založení Evropských společenství:Článek 1Zrušení protokolu o orgánechZrušuje se Protokol o orgánech s ohledem na rozšíření Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a ke smlouvám o založení Evropských společenství.Článek 2Ustanovení o Evropském parlamentu1. Ode dne 1. ledna 2004 s účinností od začátku volebního období 2004–2009 se v čl. 190 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství a v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii první pododstavce nahrazují tímto:"Počet zastupitelů volených v jednotlivých členských státech je stanoven takto:Belgie | 22 |Dánsko | 13 |Německo | 99 |Řecko | 22 |Španělsko | 50 |Francie | 72 |Irsko | 12 |Itálie | 72 |Lucembursko | 6 |Nizozemsko | 25 |Rakousko | 17 |Portugalsko | 22 |Finsko | 13 |Švédsko | 18 |Spojené království | 72". |2. S výhradou odstavce 3 je celkový počet zastupitelů v Evropském parlamentu ve volebním období 2004–2009 roven počtu zastupitelů uvedenému v čl. 190 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství a v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, k němuž se připočte počet zastupitelů nových členských států vyplývající ze smluv o přistoupení podepsaných nejpozději dne 1. ledna 2004.3. V případě, že celkový počet zastupitelů uvedený v odstavci 2 bude nižší než 732, provede se poměrná oprava počtu zastupitelů, kteří mají být zvoleni v každém členském státě, tak, aby jejich celkový počet byl co nejbližší 732, přičemž však tato oprava nesmí vést k tomu, aby počet zastupitelů, kteří mají být zvoleni v každém členském státě, překročil počet stanovený v čl. 190 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství a v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii pro volební období 1999–2004.Rada přijme za tímto účelem rozhodnutí.4. Odchylně od čl. 189 druhého pododstavce Smlouvy o založení Evropského společenství a od čl. 107 druhého pododstavce Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, v případě vstupu smluv o přistoupení v platnost po přijetí rozhodnutí Rady podle odst. 3 druhého pododstavce tohoto článku, může počet zastupitelů v Evropském parlamentu dočasně překročit 732 po dobu použitelnosti uvedeného rozhodnutí. Stejná oprava, jaká je uvedena v odst. 3 prvním pododstavci tohoto článku, se provede u počtu zastupitelů, kteří mají být zvoleni v daném členském státě.Článek 3Ustanovení o přidělování váhy hlasům v Radě1. [1] (Zrušen)2. Při každém přistoupení se práh uvedený v čl. 205 odst. 2 druhém pododstavci Smlouvy o založení Evropského společenství a v čl. 118 odst. 2 druhém pododstavci Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii vypočte tak, aby práh kvalifikované většiny vyjádřený v hlasech


text: nepřekračoval práh vyplývající z tabulky v prohlášení o rozšíření Evropské unie, obsaženém v závěrečném aktu konference, jež přijala Niceskou smlouvu.Článek 4Ustanovení o Komisi1. [2] Ode dne 1. listopadu 2004 s účinností od začátku funkčního období první Komise po tomto dni se čl. 213 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství a čl. 126 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii nahrazuje tímto:"1. Členové Komise jsou vybíráni podle celkové způsobilosti a poskytují veškeré záruky nezávislosti.Komise se skládá z jednoho státního příslušníka z každého členského státu.Počet členů Komise může být změněn jednomyslným rozhodnutím Rady."2. Jakmile Unie dosáhne počtu dvaceti sedmi členských států, nahrazuje se čl. 213 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství a čl. 126 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii tímto:"1. Členové Komise jsou vybíráni podle celkové způsobilosti a poskytují veškeré záruky nezávislosti.Počet členů Komise je nižší než počet členských států. Členové Komise jsou vybíráni na základě rovné rotace, jejíž podrobnosti stanoví jednomyslně Rada.Počet členů Komise určí Rada jednomyslným rozhodnutím."Tato změna je použitelná ode dne začátku funkčního období první Komise po dni přistoupení dvacátého sedmého členského státu Unie.3. Rada jednomyslným rozhodnutím po podpisu smlouvy o přistoupení dvacátého sedmého členského státu Unie stanoví:- počet členů Komise,- způsoby rovné rotace zahrnující kritéria a pravidla nezbytná k automatickému stanovení složení po sobě následujících obsazení Komise na základě těchto zásad:a) členské státy budou naprosto rovnocenné, pokud se týče pořadí a délky přítomnosti jejich státních příslušníků v Komisi; v důsledku toho rozdíl mezi celkovými počty funkčních období vykonávaných státními příslušníky dvou členských států nesmí být nikdy vyšší než jedna;b) s výhradou písmene a) je každé po sobě následující obsazení Komise utvořeno tak, aby uspokojivým způsobem odráželo demografické a geografické rozpětí mezi všemi členskými státy Unie.4. Každý stát, který přistoupí k Unii, má v okamžiku svého přistoupení až do doby, kdy se použije odstavec 2, právo na jednoho člena Komise své státní příslušnosti.[1] Odstavec zrušen aktem o přistoupení z roku 2003.[2] Odstavec změněn aktem o přistoupení z roku 2003.--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21985A0731(06)
 Úřední věstník C 191 , 31/07/1985 S. 0003 - 0006 Španělské zvláštní vydání: Kapitola 12 Svazek 5 S. 0003 Portugalské zvláštní vydání Kapitola 12 Svazek 5 S. 0003
 Dohodave formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Kanady, kterou se mění Dohoda ze dne 6. října 1959 mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Kanady o spolupráci v oblasti mírového využití atomové energie(85/C 191/03)A. Dopis SpolečenstvíV Bruselu dne 21. června 1985Vážený pane velvyslanče,odvolávám se na dohodu mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Kanady o spolupráci v oblasti mírového využití atomové energie, dále jen "dohoda", podepsanou dne 6. října 1959, a poté pozměněnou výměnami dopisů ze dne 16. ledna 1978 a ze dne 18. prosince 1981.Vztahy mezi Euratomem a Kanadou v oblasti jaderné energie se od roku 1959 podstatně rozšířily a pozměnily. Z toho vyplývá potřeba dohodu přepracovat, aby poskytovala stabilnější, předvídatelnější a administrativně-technicky účinnější právní rámec pro rozšířené vztahy mezi smluvními stranami.Mám tu čest za tímto účelem navrhnout, aby se dohoda přepracovala a doplnila takto:1. Podle čl. XV odst. 2 dohody mohou obě smluvní strany po počátečním období deseti let, které skončilo dne 17. listopadu 1969, dohodu kdykoliv ukončit s šestiměsíční výpovědní lhůtou. Smluvní strany souhlasí, aby dohoda zůstala v platnosti po dobu dalších 20 let od dnešního dne. Pokud žádná smluvní strana neoznámí druhé smluvní straně nejméně šest měsíců před skončením uvedeného období svůj úmysl dohodu vypovědět, zůstane dohoda vždy v platnosti pro další období pěti let, pokud některá smluvní strana neoznámí druhé smluvní straně nejméně šest měsíců před skončením každého pětiletého období svůj úmysl dohodu vypovědět.2. Článek IX odst. 1 dohody stanoví, že pro převádění materiálu nebo zařízení získaného podle této dohody nebo výchozích materiálů nebo zvláštních štěpných materiálů získaných při jejich využití mimo jejich kontrolu je požadován předchozí písemný souhlas Společenství nebo vlády Kanady. Aby se usnadnila správa dohody:a) v případě přírodního uranu, obohaceného uranu, jiných výchozích materiálů, uranu obohaceného isotopem 235 na 20 % nebo méně a těžké vody, vyslovuje Kanada svůj souhlas s dalším budoucím převáděním těchto položek ze strany Společenství třetím stranám za předpokladu, že:i) takové třetí strany byly identifikovány Kanadou;ii) pro obě strany se zavede přijatelný postup pokud jde o takové převádění;b) pro další převádění třetím stranám jiného materiálu nebo zařízení, než jsou uvedené pod písmenem a), se požaduje předchozí písemný souhlas Kanady;c) v případě, že Euratom nesplní ustanovení tohoto odstavce, má Kanada právo dohody dosažené podle tohoto odstavce úplně nebo částečně vypovědět.3. Pokud jde o čl. IX odst. 1 dohody, Kanada dále souhlasí s převáděním v každém daném období 12 měsíců každé třetí straně, jež je signatářem smlouvy o nešíření jaderných zbraní, těchto materiálů a množství:a) zvláštního štěpného materiálu (50 efektivních gramů);b) přírodního uranu (500 kilogramů);c) obohaceného uranu (1000 kilogramů), ad) thoria (1000 kilogramů).Společná technická pracovní skupina přijme správní opatření za účelem kontroly provádění těchto ustanovení.4. Pokud jde o písmeno d) výměny dopisů ze dne 16. ledna 1978, kterou se změnila dohoda Euratom/Kanada z roku 1959, Euratom


text: netrvá na požadavku oznamování předem v případech, kdy přírodní uran, obohacený uran a jiné výchozí materiály, uran obohacený isotopem U-235 na 20 % nebo méně a těžkou vodu, přijímá Euratom podle výše uvedeného odst. 2 písm. a) bodu i), od třetí strany, která identifikovala položku nebo položky jako předmět dohody s Kanadou. V takových případech se položka nebo položky stávají po převzetí předmětem dohody.5. Smluvní strany si mohou za zvláštních okolností přát uplatnit jiné mechanismy než ty, které stanoví dohoda, aby:a) materiál podléhal dohodě;b) materiál byl vyjmut z dohody.Smluvní strany se musí případ od případu předem písemně dohodnout na podmínkách uplatňování takových mechanismů.6. Smluvní strany souhlasí s tím, aby program stanovený v článku II dohody byl úspěšně proveden a uzavřen a potvrzují své závazky ke vzájemné spolupráci v oblasti jaderného výzkumu a vývoje uvedené v článku I. Berou na vědomí, že seznam oblastí spolupráce uvedený v článku I slouží pouze jako příklad a není vyčerpávající.Jestliže je výše uvedený návrh pro vládu Kanady přijatelný, mám tu čest navrhnout, aby tento dopis, jehož znění je závazné v anglickém i ve francouzském jazyce, představoval spolu s odpovědí Vaší Excelence v této věci dohodu o změně dohody, která vstoupí v platnost dnem účinku dnem odpovědi Vaší Excelence na tento dopis.Přijměte, prosím, vážený pane velvyslanče, ujištění o mé nejhlubší úctě.Za Evropské společenství pro atomovou energiiWilly De ClerqB. Dopis vlády KanadyV Bruselu dne 21. června 1985Vážený pane Komisaři,mám tu čest potvrdit příjem Vašeho dopisu z dnešního dne, který zní:"odvolávám se na dohodu mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Kanady o spolupráci v oblasti mírového využití atomové energie, dále jen "dohoda", podepsanou dne 6. října 1959, a poté pozměněnou výměnami dopisů ze dne 16. ledna 1978 a ze dne 18. prosince 1981.Vztahy mezi Euratomem a Kanadou v oblasti jaderné energie se od roku 1959 podstatně rozšířily a pozměnily. Z toho vyplývá potřeba dohodu přepracovat, aby poskytovala stabilnější, předvídatelnější a administrativně-technicky účinnější právní rámec pro rozšířené vztahy mezi smluvními stranami.Mám tu čest za tímto účelem navrhnout, aby se dohoda přepracovala a doplnila takto:1. Podle čl. XV odst. 2 dohody mohou obě smluvní strany po počátečním období deseti let, které skončilo dne 17. listopadu 1969, dohodu kdykoliv ukončit s šestiměsíční výpovědní lhůtou. Smluvní strany souhlasí, aby dohoda zůstala v platnosti po dobu dalších 20 let od dnešního dne. Pokud žádná smluvní strana neoznámí druhé smluvní straně nejméně šest měsíců před skončením uvedeného období svůj úmysl dohodu vypovědět, zůstane dohoda vždy v platnosti pro další období pěti let, pokud některá smluvní strana neoznámí druhé smluvní straně nejméně šest měsíců před skončením každého pětiletého období svůj úmysl dohodu vypovědět.2. Článek IX odst. 1 dohody stanoví, že pro převádění materiálu nebo zařízení získaného podle této dohody nebo výchozích materiálů nebo zvláštních štěpných materiálů získaných při jejich využití mimo jejich kontrolu je požadován předchozí písemný souhlas Společenství nebo vlády Kanady. Aby se usnadnila správa dohody:a) v případě přírodního uranu, obohaceného uranu, jiných výchozích materiálů, uranu obohaceného isotopem 235 na 20 % nebo méně a těžké vody, vyslovuje Kanada svůj souhlas


text: s dalším budoucím převáděním těchto položek ze strany Společenství třetím stranám za předpokladu, že:i) takové třetí strany byly identifikovány Kanadou;ii) pro obě strany se zavede přijatelný postup pokud jde o takové převádění;b) pro další převádění třetím stranám jiného materiálu nebo zařízení, než jsou uvedené pod písmenem a), se požaduje předchozí písemný souhlas Kanady;c) v případě, že Euratom nesplní ustanovení tohoto odstavce, má Kanada právo dohody dosažené podle tohoto odstavce úplně nebo částečně vypovědět.3. Pokud jde o čl. IX odst. 1 dohody, Kanada dále souhlasí s převáděním v každém daném období 12 měsíců každé třetí straně, jež je signatářem smlouvy o nešíření jaderných zbraní, těchto materiálů a množství:a) zvláštního štěpného materiálu (50 efektivních gramů);e) přírodního uranu (500 kilogramů);f) obohaceného uranu (1000 kilogramů) ag) thoria (1000 kilogramů).Společná technická pracovní skupina přijme správní opatření za účelem kontroly provádění těchto ustanovení.4. Pokud jde o písmeno d) výměny dopisů ze dne 16. ledna 1978, kterou se změnila dohoda Euratom/Kanada z roku 1959, Euratom netrvá na požadavku oznamování předem v případech, kdy přírodní uran, obohacený uran a jiné výchozí materiály, uran obohacený isotopem U-235 na 20 % nebo méně a těžkou vodu, přijímá Euratom podle výše uvedeného odst. 2 písm. a) bodu i), od třetí strany, která identifikovala položku nebo položky jako předmět dohody s Kanadou. V takových případech se položka nebo položky stávají po převzetí předmětem dohody.5. Smluvní strany si mohou za zvláštních okolností přát uplatnit jiné mechanismy než ty, které stanoví dohoda, aby:a) materiál podléhal dohodě;b) materiál byl vyjmut z dohody.Smluvní strany se musí případ od případu předem písemně dohodnout na podmínkách uplatňování takových mechanismů.6. Smluvní strany souhlasí s tím, aby program stanovený v článku II dohody byl úspěšně proveden a uzavřen a potvrzují své závazky ke vzájemné spolupráci v oblasti jaderného výzkumu a vývoje uvedené v článku I. Berou na vědomí, že seznam oblastí spolupráce uvedený v článku I slouží pouze jako příklad a není vyčerpávající.Jestliže je výše uvedený návrh pro vládu Kanady přijatelný, mám tu čest navrhnout, aby tento dopis, jehož znění je závazné v anglickém i ve francouzském jazyce, představoval spolu s odpovědí Vaší Excelence v této věci dohodu o změně dohody, která vstoupí v platnost dnem odpovědi Vaší Excelence na tento dopis."Mám tu čest Vám sdělit, že vláda Kanady vyslovuje svůj souhlas s obsahem Vašeho dopisu a potvrzuje, že Váš dopis a tato odpověď, jejichž znění je závazné v anglickém i francouzském jazyce, představuje dohodu o změně dohody ze dne 6. října 1959 mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Kanady ve znění pozdějších předpisů, která vstoupí v platnost dnem napsáním tohoto dopisu.Přijměte, prosím, vážený pane komisaři, ujištění o mé nejhlubší úctě.Za vládu KanadyJacques Gignac--------------------------------------------------PROTOKOLk dohodě ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Kanady, kterou se mění Dohoda ze dne 6. října 1959 mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii (Euratom) a vládou Kanady o spolupráci v oblasti mírového využití atomové energie1. Odstavec 2 písm. a) této dohody předpokládá zjednodušený postup pro převádění jaderných materiálů.2. Při provádění těchto ustanovení poskytne Kanada Společenství seznam


text: zemí, do nichž může být jaderný materiál převáděn v souladu s výše uvedenými ustanoveními. Při stanovení těchto zemí musí Kanada brát zřetel jak na politiku nešíření kanadské vlády, tak i na požadavky Společenství na respektování jeho průmyslových a obchodních zájmů. Kanada je připravena vzít v úvahu jakýkoliv požadavek Společenství, aby byla určité země na seznamu zachována nebo na něj zařazena.3. Během jednání ve dnech 19. a 20. listopadu 1984 kanadská delegace prohlásila s poukazem na odst. 2 písm. a) bod ii) této dohody, že Kanada vyvine při rozhovorech s ostatními danými obchodními partnery a v souladu se svou politikou nešíření maximální snahu postupně co nevíce zjednodušit oznamování a odpovídající postupy při převádění. Obecným cílem Kanady je vytvořit síť partnerských zemí, mezi nimiž by mohl jaderný materiál obíhat co možná nejjednodušeji.4. Pokud jde o odstavec 5 této dohody mají smluvní strany v úmyslu společně postupně vytvořit soubor administrativních precedenčních rozhodnutí, který by umožnil vyřizovat jednotlivé případy co nejrychleji.--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21997A0618(01)
 Úřední věstník L 161 , 18/06/1997 S. 0002 - 0020
 Výměna dopisůzaznamenávající společnou shodu na zásadách mezinárodní spolupráce ve výzkumu a vývoji v oblasti inteligentních výrobních systémů mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, Japonskem, Austrálií, Kanadou a zeměmi ESVO Norskem a ŠvýcarskemA. Dopis SpolečenstvíV Bruselu dne 19. března 1997Vážený pane,odvolávám se na jednání o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji v oblasti inteligentních výrobních systémů (IMS-Intelligent Manufacturing Systems) mezi účastníky, totiž Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, Japonskem, Austrálií, Kanadou a zeměmi ESVO Norskem a Švýcarskem.Účelem tohoto dopisu je zaznamenat společnou shodu, které bylo dosaženo na zásadách spolupráce v oblasti IMS. Dopis doplňuje mandát (Terms of Reference), který vypracoval Mezinárodní řídící výbor v závěru studie proveditelnosti IMS z roku 1994 a pozměňuje článek VIII mandátu a bod 1.13 dodatku 2 k mandátu, jak je uvedeno níže. Mandát a dodatky k němu jsou připojeny k tomuto dopisu.1. CílÚčastníci budou podporovat a usnadňovat spolupráci mezi subjekty usazenými na svých územích (na území členských států v případě Evropského společenství) v oblasti inteligentních výrobních systémů. Tato spolupráce by měla zajistit vyváženost mezi výhodami a příspěvky, měla by mít zásadní význam pro průmysl a měla by být založena na zásadě společného zájmu a vzájemné shody.2. Technická témata spolupráce v rámci IMSZpočátku se spolupráce zaměří na těchto pět technických témat:a) celkový životní cyklus výrobku;b) výrobní proces;c) nástroje pro strategii/plánování/koncepci;d) otázky týkající se lidských zdrojů/organizační/sociální, ae) virtuální/rozšířený podnik.Do rámce IMS se mohou začlenit i další technická témata za předpokladu, že nová technická témata budou v souladu s vládními politikami a průmyslovými prioritami zúčastněných regionů.3. Formy a způsoby spolupráceSpolupráce spočívá v účasti subjektů na projektech v souladu se společně přijatými postupy pro vytváření a provoz mezinárodních konsorcií a může zahrnovat návštěvy, školení a výměnné pobyty vědců, inženýrů a dalších pracovníků, které přispívají k úspěšné realizaci a dokončování projektů.4. Šíření a využívání informacíPráva duševního vlastnictví (PDV), která vyplývají z projektů prováděných v rámci IMS, podléhají ustanovením IMS/PDV v dodatku 2 k mandátu. Bod 1.13 tohoto dodatku bude pozměněn tak, aby byla zohledněna skutečnost, že Rakousko, Finsko a Švédsko jsou členy Evropské unie.5. FinancováníFinancování činností spolupráce závisí na dostupnosti finančních prostředků a podléhá platným právním a správním předpisům, politikám a programům zúčastněných regionů.Každý účastník nese náklady své účasti.Každý účastník poskytuje ve spravedlivé výši peněžité nebo věcné příspěvky na výkon funkcí a na krytí nákladů meziregionálního sekretariátu.6. Provádění IMSZástupci účastníků jmenovaní do Mezinárodního řídícího výboru (ISC-International Steering Committee) jednají jako styční pracovníci mezi ISC a příslušnými veřejnými správami/vládami. Zástupci účastníků sledují provádění s ohledem na účel, zásady a programovou strukturu IMS a jejich úlohou je provádění napomáhat. Navíc zastávají ještě tyto funkce:- napomáhají dobré spolupráci mezi regionálními sekretariáty;- zprostředkovávají výměnu informací o místních metodách, právních a správních předpisech a programech významných pro spolupráci;- přímo i nepřímo pomáhají malým a středním podnikům (MSP) zajistit si účast v programu IMS. To zahrnuje zejména přístup k elektronickému zařízení na vyhledávání partnerů a k elektronickému rejstříku zájemců, a- předkládají vládám/veřejným správám k rozhodnutí doporučení Mezinárodního řídícího výboru o


text: přijetí nových účastníků.Účastníci organizují, řídí nebo jmenují své příslušné regionální sekretariáty. Regionální sekretariáty vykonávají zejména tyto funkce:- napomáhají včasnému výběru projektů na regionální úrovni podle platných pravidel a postupů v daném účastnickém regionu;- napomáhají při vytváření konsorcií uvnitř příslušných regionů i napříč regiony, a- napomáhají provádění programu IMS spoluprací s regionálními skupinami pro infrastrukturu.7. Délka trváníDélka trvání programu IMS činí 10 let, každý účastník má právo od programu kdykoli odstoupit při zachování dvanáctiměsíční výpovědní lhůty. Pět let po zahájení spolupráce přezkoumají účastníci její zásady, aby rozhodli, zda bude spolupráce pokračovat, nebo se upraví její podmínky, případně zda bude ukončena. Toto nahrazuje článek VIII mandátu.8. Provádění IMS v EvropěEvropské společenství, Švýcarsko a Norsko si vyhrazují právo vystupovat společně jako jeden evropský region, nechat se zastupovat smíšenou delegací v Mezinárodním řídícím výboru a nechat se podporovat jedním evropským sekretariátem IMS.Komise Evropských společenství poskytne svému regionálnímu sekretariátu nezbytnou podporu.Tento dopis, spolu se souhlasem účastníků, doplňuje a pozměňuje mandát a zaznamenává společnou shodu na zásadách spolupráce v oblasti IMS. Bude mi potěšením obdržet od Vás brzké potvrzení této shody.Jménem Evropského společenství+++++ TIFF +++++B. Dopis Spojených států americkýchVe Washingtonu DC dne 3. dubna 1997Vážený pane,potvrzuji přijetí Vašeho dopisu ze dne 19. března 1997 v tomto znění:"Odvolávám se na jednání o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji v oblasti inteligentních výrobních systémů (IMS-Intelligent Manufacturing Systems) mezi účastníky, totiž Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, Japonskem, Austrálií, Kanadou a zeměmi ESVO Norskem a Švýcarskem.Účelem tohoto dopisu je zaznamenat společnou shodu, které bylo dosaženo na zásadách spolupráce v oblasti IMS. Dopis doplňuje mandát (Terms of Reference), který vypracoval Mezinárodní řídící výbor v závěru studie proveditelnosti IMS z roku 1994 a pozměňuje článek VIII mandátu a bod 1.13 dodatku 2 k mandátu, jak je uvedeno níže. Mandát a dodatky k němu jsou připojeny k tomuto dopisu.1. CílÚčastníci budou podporovat a usnadňovat spolupráci mezi subjekty usazenými na svých územích (na území členských států v případě Evropského společenství) v oblasti inteligentních výrobních systémů. Tato spolupráce by měla zajistit vyváženost mezi výhodami a příspěvky, měla by mít zásadní význam pro průmysl a měla by být založena na zásadě společného zájmu a vzájemné shody.2. Technická témata spolupráce v rámci IMSZpočátku se spolupráce zaměří na těchto pět technických témat:a) celkový životní cyklus výrobku;b) výrobní proces;c) nástroje pro strategii/plánování/koncepci;d) otázky týkající se lidských zdrojů/organizační/sociální, ae) virtuální/rozšířený podnik.Do rámce IMS se mohou začlenit i další technická témata za předpokladu, že nová technická témata budou v souladu s vládními politikami a průmyslovými prioritami zúčastněných regionů.3. Formy a způsoby spolupráceSpolupráce spočívá v účasti subjektů na projektech v souladu se společně přijatými postupy pro vytváření a provoz mezinárodních konsorcií a může zahrnovat návštěvy, školení a výměnné pobyty vědců, inženýrů a dalších pracovníků, které přispívají k úspěšné realizaci a dokončování projektů.4. Šíření a využívání informacíPráva duševního vlastnictví (PDV), která vyplývají z projektů prováděných v rámci IMS, podléhají ustanovením IMS/PDV v dodatku 2 k mandátu. Bod 1.13 tohoto dodatku bude pozměněn tak, aby byla zohledněna skutečnost, že Rakousko, Finsko a Švédsko jsou členy Evropské unie.5. FinancováníFinancování činností spolupráce závisí na dostupnosti


text: finančních prostředků a podléhá platným právním a správním předpisům, politikám a programům zúčastněných regionů.Každý účastník nese náklady své účasti.Každý účastník poskytuje ve spravedlivé výši peněžité nebo věcné příspěvky na výkon funkcí a na krytí nákladů meziregionálního sekretariátu.6. Provádění IMSZástupci účastníků jmenovaní do Mezinárodního řídícího výboru (ISC-International Steering Committee) jednají jako styční pracovníci mezi ISC a příslušnými veřejnými správami/vládami. Zástupci účastníků sledují provádění s ohledem na účel, zásady a programovou strukturu IMS a jejich úlohou je provádění napomáhat. Navíc zastávají ještě tyto funkce:- napomáhají dobré spolupráci mezi regionálními sekretariáty;- zprostředkovávají výměnu informací o místních metodách, právních a správních předpisech a programech významných pro spolupráci;- přímo i nepřímo pomáhají malým a středním podnikům (MSP) zajistit si účast v programu IMS. To zahrnuje zejména přístup k elektronickému zařízení na vyhledávání partnerů a k elektronickému rejstříku zájemců, a- předkládají vládám/veřejným správám k rozhodnutí doporučení Mezinárodního řídícího výboru o přijetí nových účastníků.Účastníci organizují, řídí nebo jmenují své příslušné regionální sekretariáty. Regionální sekretariáty vykonávají zejména tyto funkce:- napomáhají včasnému výběru projektů na regionální úrovni podle platných pravidel a postupů v daném účastnickém regionu;- napomáhají při vytváření konsorcií uvnitř příslušných regionů i napříč regiony, a- napomáhají provádění programu IMS spoluprací s regionálními skupinami pro infrastrukturu.7. Délka trváníDélka trvání programu IMS činí 10 let, každý účastník má právo od programu kdykoli odstoupit při zachování dvanáctiměsíční výpovědní lhůty. Pět let po zahájení spolupráce přezkoumají účastníci její zásady, aby rozhodli, zda bude spolupráce pokračovat, nebo se upraví její podmínky, případně zda bude ukončena. Toto nahrazuje článek VIII mandátu.8. Provádění IMS v EvropěEvropské společenství, Švýcarsko a Norsko si vyhrazují právo vystupovat společně jako jeden evropský region, nechat se zastupovat smíšenou delegací v Mezinárodním řídícím výboru a nechat se podporovat jedním evropským sekretariátem IMS.Komise Evropských společenství poskytne svému regionálnímu sekretariátu nezbytnou podporu.Tento dopis, spolu se souhlasem účastníků, doplňuje a pozměňuje mandát a zaznamenává společnou shodu na zásadách spolupráce v oblasti IMS. Bude mi potěšením obdržet od Vás brzké potvrzení této shody."Mám tu čest potvrdit, že naše vláda souhlasí s obsahem Vašeho dopisu.Za vládu Spojených států amerických+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------PŘÍLOHAMANDÁT PRO PROGRAM MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE V OBLASTI POKROČILÉ VÝROBYI. ÚČELTento dokument předkládá mandát pro účastníky programu inteligentních výrobních systémů (IMS) zaměřeného na mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji inteligentních výrobních systémů. Tento mandát nezakládá žádné závazky podle mezinárodního nebo vnitrostátního práva.II. CÍLECíle programu IMS jsou tyto:A. umožnit větší náročnost výrobních operací;B. zlepšit globální životní prostředí;C. zlepšit efektivnost, s níž se využívají obnovitelné a neobnovitelné zdroje;D. vytvořit nové výrobky a podmínky, které výrazně zlepší kvalitu života uživatelů;E. zlepšit kvalitu výrobního prostředí;F. vyvinout uznávaný a vážený obor zabývající se výrobou, který podpoří předávání vědomostí budoucím generacím;G. účinně reagovat na globalizaci výroby;H. rozšířit a otevřít trhy po celém světě; aI. přispívat k rozvoji výrobní profesionality v celosvětovém měřítku prostřednictvím získání globálního uznání vědního oboru zabývajícího se výrobou a založení odpovídajícího studijního oboru.Při dosažení stanovených cílů by se program IMS stal katalyzátorem pro:A. globální spolupráci v oblasti výroby zahrnující velké a malé podniky, uživatele a dodavatele, univerzity a vlády;B. celosvětové šíření výsledků významných inovací ve výrobní sféře;C. vypracování doporučení


text: v rámci globální výrobní sféry pro vytvoření norem prostřednictvím spolupráce na námětech, které jsou přípravou pro normalizaci;D. hodnocení a výběr priorit pro globální spolupráci na rozvoji výrobního procesu;E. šíření, pochopení a uplatňování jednotných pokynů, ustanovení a modelových dohod respektujících práva účastníků a partnerů v projektu konsorcia k duševnímu vlastnictví (PDV),III. VÝCHOZÍ INFORMACENa studii proveditelnosti se podílelo šest účastníků, aby definovalo program IMS. Účastníky byli:- Austrálie,- Kanada,- Evropské společenství (ES),- zúčastněné země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO): Rakousko, Finsko, Švédsko, Norsko a Švýcarsko,- Japonsko, a- Spojené státy americké.Země ES a ESVO vystupovaly společně jako jeden evropský region.Účastníci dokončili studii proveditelnosti podle mandátu k vypracování studie proveditelnosti o mezinárodní spolupráci v pokročilé výrobě.Mezinárodní řídící výbor pro studii proveditelnosti konstatoval ve své závěrečné zprávě, že studie proveditelnosti prokázala možnost vypracování programu mezinárodní spolupráce ve výzkumu a vývoji pokročilé výroby, který je strukturován spravedlivě a prospěšně a který přináší spravedlivé a prospěšné výsledky.Mezinárodní řídící výbor pro studii proveditelnosti doporučil ve své závěrečné zprávě zahájit program IMS a navrhl pro tento program řídicí strukturu, technická témata a ustanovení týkající se práv duševního vlastnictví.IV. ZÁSADYVýroba je primárním strůjcem blahobytu a určujícím článkem při vytváření fungující hospodářské základny pro hospodářský růst.Potřeba vynikat při výrobních operacích se v důsledku vytváření globálních trhů stala nezbytností.Význam výzkumu a vývoje v oblasti pokročilé výroby se stává stále více klíčovým pro výrobní operace. Důležitý výzkum v oblasti pokročilé výroby probíhá po celém světě.Řádně řízená mezinárodní spolupráce ve výzkumu a vývoji v oblasti pokročilé výroby může přispět ke zlepšení výrobních operací.Mezinárodní spolupráce v oblasti pokročilé výroby se musí opírat o tyto základy:A. příspěvky na tuto spolupráci a výhody, které přinese, jsou spravedlivé a vyvážené;B. projekty spolupráce musí mít zásadní význam pro průmysl;C. projekty spolupráce jsou uskutečňovány meziregionálními, geograficky rozdělenými konsorcii;D. projekty spolupráce se mohou objevit během celého cyklu úplné inovace;E. výsledky projektů spolupráce jsou sdíleny prostřednictvím řízeného šíření informací, které chrání a spravedlivě přiděluje práva duševního vlastnictví vytvořená nebo poskytnutá během spolupráce, aF. činnosti v rámci projektů IMS, které jsou dotovány orgány veřejné moci nebo využívají veřejných zdrojů, se nesmějí zabývat konkurenčním výzkumem a vývojem.V. PROGRAMOVÁ STRUKTURA A FINANCOVÁNÍProgram IMS je programem mezinárodní spolupráce, v jejímž rámci účastníci společně pracují na zvýšení konkurenceschopnosti průmyslu, řeší problémy, se kterými se potýká výroba po celém světě a vyvíjejí technologie a systémy pokročilé výroby ku prospěchu lidstva. Rozsah programu IMS je tak široký, jak jen to je možné.A. Program IMS je veden řídicí strukturou sestávající z:1. Mezinárodního řídícího výboru IMS;2. meziregionálního sekretariátu a3. regionálních sekretariátů.Program IMS zahrnuje projekty, které odpovídají technickým tématům uvedeným v dodatku 1.Partneři projektu musí splňovat ustanovení o právech duševního vlastnictví popsaná v dodatku 2. Tato ustanovení zahrnují minimální soubor závazných požadavků, nezávazná ustanovení, kterými je třeba se zabývat, a ustanovení volitelná.B. Financování řídicí struktury1. Každý účastník nese náklady své účasti.2. Každý účastník si volí způsob financování své účasti.3. Každý účastník poskytuje ve spravedlivé výši peněžité nebo věcné příspěvky k úhradě nákladů na provoz meziregionálního sekretariátu.4. Každý účastník je odpovědný za podporu své delegace a pokrytí veškerých nezbytných závazků plynoucích z odpovědnosti.C. Financování


text: projektů1. Každý účastník nese náklady své účasti.2. Každý účastník si volí způsob financování své účasti.VI. ŘÍDICÍ STRUKTURAA. Mezinárodní řídící výbor IMS. Mezinárodní řídící výbor IMS dohlíží na plnění programu IMS. Členové výboru musí být význační představitelé průmyslu, akademického nebo vládního sektoru účastnických zemí, kteří mají hluboké znalosti z oblasti výroby. Členové výboru musí být ochotni a schopni věnovat nezbytný čas a úsilí řízení programu IMS.1. Složení. Dva členové a jeden pozorovatel z každé účastnické země.Celkový počet členů a pozorovatelů se rozšiřuje s přijímáním dodatečných účastníků v souladu s postupem stanoveným v oddíle IX.Členové delegace zastupují průmyslový, akademický nebo vládní sektor každého účastníka. Silné zastoupení průmyslového sektoru je vítáno. Minimálně jeden z obou členů musí být zástupcem průmyslového sektoru a vedoucí delegace musí být ze sektoru nevládního. Členové jsou jmenováni na dlouhá funkční období. Pozorovatele lze však vyměnit podle potřeby.Každou delegaci účastníků na zasedání Mezinárodního řídícího výboru IMS mohou doprovázet dva zástupci jejího regionálního sekretariátu.2. Mezinárodní řídící výbor IMS přijímá rozhodnutí na základě konsensu všech členů.3. Předsednictví. Ve funkci předsedy Mezinárodního řídícího výboru IMS se střídá šest účastníků. Každé funkční období trvá dva roky. Během funkčního období, kdy výboru předsedá jeden z účastníků, odpovídá tento účastník i za organizování meziregionálního sekretariátu. V prvním funkčním období výboru předsedá Kanada. Ve druhém funkčním období přebírá funkci předsedy Austrálie, která v prvním funkčním období z důvodu zachování návaznosti vykonávala funkci místopředsedy. Třetím funkčním obdobím jsou pověřeny země ESVO. O pořadí následujících předsedů se rozhodne během třetího roku od zahájení programu IMS.4. Povinnosti. Mezinárodní řídící výbor IMS doporučuje zásady politiky a strategie pro provádění a další rozvoj programu IMS včetně otázek týkajících se nových účastníků. Mezi další povinnosti výboru patří:a) zabezpečovat celkové vedení, stanovovat strategické priority a dohlížet na provádění programu;b) podporovat a schvalovat nové dokumenty v rámci IMS;c) vytvářet krátkodobé pracovní týmy nebo výbory na řešení např. technických nebo právních otázek, aby výbor mohl dokončit svou práci;d) dohlížet na meziregionální sekretariát;e) zabezpečovat mezinárodní propagaci IMS a výroby jako druhového oboru;f) schvalovat projekty v souladu s oddílem IX;g) zajišťovat, aby se projekty a práce v rámci tohoto programu prováděly v souladu s účelem, zásadami a programovou strukturou schválenou účastníky; ah) podporovat komunikaci mezi Mezinárodním řídícím výborem IMS, meziregionálním sekretariátem a regionálními sekretariáty a členy projektového konsorcia.B. Meziregionální sekretariát. Účastník, který předsedá Mezinárodnímu řídícímu výboru IMS, je odpovědný za řízení meziregionálního sekretariátu.Mezi povinnosti meziregionálního sekretariátu patří:1. zabezpečovat logistiku meziregionálních návrhů;2. uchovávat a rozšiřovat materiály ze schůzí týkajících se IMS a jiné dokumenty;3. zabezpečovat logistiku meziregionální propagace zaměřené na Mezinárodní řídící výbor IMS;4. vzdělávat nové a perspektivní účastníky;5. šířit informace v průběhu práce na projektech a při jejím zakončení;6. pomáhat při utváření meziregionálního konsorcia; a7. organizovat a realizovat studia a/nebo práci na žádost Mezinárodního řídícího výboru IMS.C. Regionální sekretariáty: Vlády a/nebo veřejné správy a veřejné organizace účastníků organizují a řídí příslušné regionální sekretariáty způsobem, který uznávají za vhodný.S cílem napomáhat programu IMS patří mezi povinnosti regionálních sekretariátů:1. zabezpečovat regionální logistiku meziregionálních návrhů;2. uchovávat a rozšiřovat materiály ze schůzí týkajících se IMS a jiné dokumenty v rámci příslušných


text: regionů;3. zabezpečovat logistiku regionálních zasedání a propagaci;4. šířit informace v průběhu práce na projektech a při jejím zakončení v rámci příslušných regionů;5. pomáhat při utváření konsorcia uvnitř příslušných regionů a napříč regiony;6. podporovat regionální delegace při účasti na zasedáních Mezinárodního řídícího výboru IMS7. napomáhat regionálním výběrům a přezkumům, a8. spolupracovat se skupinami regionální infrastruktury pro napomáhání programu IMS.VII. ZAHÁJENÍ PROGRAMU IMSProgram IMS bude zahájen:1. ratifikací mandátu pro program IMS každým účastníkem;2. jmenováním členů Mezinárodního řídícího výboru IMS; a3. ustanovením regionálních sekretariátů.VIII. UKONČENÍ PROGRAMU IMSProgram IMS bude ukončen 10 let po schváleném datu zahájení programu, nerozhodnou-li vlády a/nebo veřejné správy v sedmém roce trvání programu jinak.IX. PŘIJÍMÁNÍ NOVÝCH ÚČASTNÍKŮA. Vláda a/nebo veřejná správa regionu ucházejícího se o účast musí nejprve vyhovět mandátu pro program IMS.B. Poté, co ratifikují mandát pro program IMS, jsou partneři projektu z regionu ucházejícího se o účast oprávněni vytvářet konsorcia se souhlasem ostatních partnerů. Příspěvky partnerů z regionu ucházejícího se o účast musí být po určitou dobu pečlivě sledovány, aby se vytvořil profil účasti regionu ucházejícího se o účast.C. Po uplynutí této lhůty (v délce i několika let) se vlády a/nebo veřejné správy rozhodnou na základě doporučení Mezinárodního řídícího výboru IMS, zda bude mít region ucházející se o účast své zastoupení v Mezinárodním řídícím výboru IMS.X. VYTVÁŘENÍ KONSORCIÍRegionální sekretariáty společně s meziregionálním sekretariátem poskytují pomoc při vytváření konsorcií pro projekty IMS.A. Základní dokument k vytvoření konsorciaMeziregionální sekretariát a regionální sekretariáty společně vypracují na základě mandátu pro program IMS základní dokument objasňující:- organizaci programu;- strukturu činnosti a cíle;- požadavky na výběr projektu a konsorcia;- technická témata; a- postup hodnocení a výběru a podpůrná kritéria.B. Mezinárodní partner pro koordinaciKaždé konsorcium jmenuje mezinárodního partnera pro koordinaci. Jmenovaným mezinárodním partnerem pro koordinaci musí být průmyslový podnik s nezbytnými zdroji, aby byl schopen projekt dokončit, a s prokázanou schopností řídit složité mezinárodní projekty. Mezi povinnosti mezinárodního partnera pro koordinaci patří:1. koordinovat vytváření konsorcií;2. koordinovat přípravu úplného návrhu a dohod o spolupráci;3. vystupovat jako primární zprostředkovatel veškeré komunikace mezi konsorciem a Mezinárodním řídícím výborem a meziregionálním sekretariátem;4. napomáhat úspěšné realizaci projektu; a5. koordinovat přípravné práce na přezkoumání projektu a šíření informací.C. Seznam zainteresovaných subjektůV rámci regionu rozešle příslušný regionální sekretariát všem organizacím v oblasti průmyslu, vysokého školství a veřejné správy, považovaným za potencionální partnery v projektu, základní dokument, seznam možností financování v regionu a regionální náplň programu IMS. Regionální sekretariát sestaví seznam zainteresovaných subjektů. Seznam musí obsahovat oblast zájmu a způsobilost každého ze zainteresovaných subjektů.D. Výměna seznamů zainteresovaných subjektůSeznam bude pravidelně aktualizován a rozšiřován do všech ostatních regionů prostřednictvím meziregionálního sekretariátu. Regionální sekretariát rovněž shromažďuje seznamy zainteresovaných subjektů z ostatních regionů. Zašle seznam těchto subjektů z ostatních regionů těm subjektům ve svém regionu, které mají potenciálně podobné zájmy. Regionální sekretariát podporuje rozvoj společných zájmů mezi místními a zahraničními subjekty a napomáhá vytváření konsorcií.E. Výměna návrhů projektuKaždý zainteresovaný subjekt může předložit regionálnímu sekretariátu, k němuž územně náleží, předběžné návrhy pro napomáhání vytváření mezinárodních konsorcií.Regionální sekretariát rozešle tyto návrhy všem zainteresovaným subjektům na seznamu. Na základě těchto informací mohou potenciální partneři usilovat o vytváření mezinárodních


text: konsorcií.XI. HODNOCENÍ, VÝBĚR A PŘEZKOUMÁNÍ PROJEKTŮNávrhy musí být v souladu se zásadami, strukturou programu a ustanoveními o právech duševního vlastnictví (PDV), které jsou uvedeny v tomto mandátu.A. Kritéria pro výběr projektu1. Význam pro průmysl.2. Shoda s technickými tématy obsaženými v dodatku 1, občas pozměňovanými Mezinárodním řídícím výborem IMS.3. Vědecká a technická hodnota.4. Potenciál přijetí a komercializace.5. Shoda s ustanoveními o právech duševního vlastnictví obsaženými v dodatku 2, občas pozměňovanými Mezinárodním řídícím výborem IMS.6. Přidaná hodnota.B. Kritéria pro výběr konsorcia1. Meziregionální rozdělení partnerůPartneři v konsorciu musí být nejméně ze tří účastníků.2. Vyváženost příspěvků a výhodPartneři v konsorciu prokáží vyváženost a spravedlivé rozdělení příspěvků na účast a výhod, které z účasti plynou. Za tímto účelem se příspěvky musí stanovit podle druhu (včetně věcných příspěvků, např. vybavení, zařízení, personál, dokumentace, technické postupy a původní duševní vlastnictví) a podle hodnoty pro každého partnera a skupinu.3. Meziregionální vedeníMeziregionální konsorcium jmenuje pro konsorcium mezinárodního koordinátora.4. Šíření výsledkůKonsorcium se musí zavázat k vypracování a předložení plánu na šíření výsledků projektu, včetně poznatků získaných z utváření a řízení konsorcií IMS, a zákonem nechráněných technických výsledků, pokud je to v souladu s ustanoveními o právech duševního vlastnictví.C. Hodnocení projektuPostup hodnocení návrhu sestává ze tří etap.1. Hodnocení shrnutí projektuKonsorcium musí pořídit shrnutí plánovaného výzkumu. Toto shrnutí bude předloženo regionálním sekretariátům k úvodnímu regionálnímu přezkoumání. Každá delegace předloží doporučení Mezinárodnímu řídícímu výboru IMS. Navrhovatelé neschválených projektů obdrží vysvětlení, proč jejich projekt podporu nedostal.2. Hodnocení úplného návrhuKonsorcium musí předložit konečný návrh projektu ve standardizovaném formátu k podrobnému hodnocení regiony všech partnerů. Konečný návrh obsahuje formální závazek každého partnera vůči zásadám, struktuře a ustanovením o právech duševního vlastnictví obsaženým v programu IMS, včetně podepsané dohody o spolupráci obsahující dohodu o právech duševního vlastnictví.3. Konečné rozhodnutíKonečné rozhodnutí provede Mezinárodní řídící výbor IMS na základě regionálních doporučení a předložených návrhů.D. Přezkoumání projektuMezinárodní řídící výbor IMS pravidelně monitoruje a přezkoumává dosažené výsledky. K usnadnění tohoto postupu předloží každé konsorcium jednou ročně Mezinárodnímu řídícímu výboru IMS souhrnnou zprávu ve standardizovaném formátu.Každý region může přezkoumat dosažené výsledky partnera(ů) ze svého regionu, kdykoli to uzná za vhodné.XII. ÚLOHA IMS VE VZTAHU K MALÝM A STŘEDNÍM PODNIKŮM (MSP), UNIVERZITÁM A STÁTNÍM VÝZKUMNÝM ÚSTAVŮMÚčastníci jednotlivě a Mezinárodní řídící výbor IMS vytvoří mechanismy pro přímé i nepřímé zapojení malých a středních podniků do programu IMS. Navíc, všechny regiony by měly uvažovat o činnostech typu:A. jasného a řádně zdokumentovaného poradenství v otázkách práv duševního vlastnictví;B. vytvoření "cestovní mapy" - přehledu — stávajících omezení v právních a celních předpisech na území jednotlivých účastníků a uvedení jejich praktických důsledků;C. informační služby poskytující odpovědi na jednoduché dotazy;D. elektronického zařízení pro vyhledávání partnerů zaměřeného speciálně na malé a střední podniky;E. vytvoření elektronického rejstříku mapujícího "zájem" malých a středních podniků hledajících příležitosti k zapojení do existujících nebo vznikajících projektových řad;F. vytvoření aktualizované "sbírky případů" zachycující zkušenosti IMS s dary od projektových týmů;G. akcí orientovaných na šíření informací zvláště do různých sektorů malého a středního podnikání.Seznam není vyčerpávající a výzkum musí pokračovat současně s probíhajícím programem, aby sledoval účast malých a středních podniků a stanovil další potřeby.Výše uvedené položky


text: jsou užitečné také jako podnět univerzitám a státním výzkumným ústavům k účasti na projektech. Využití vzdělávacího poslání univerzit při šíření výsledků výzkumu i pro příští generaci odborníků v praxi je nezbytné.XIII. ŠÍŘENÍ VÝSLEDKŮŠíření informací má vrcholný význam a je nezbytnou součástí programu IMS. Šíření veškerých informací však musí podléhat ustanovením o právech duševního vlastnictví uvedeným v dodatku 2. Ta zahrnují i šíření prozatímních a konečných technických výsledků projektu.Šíření informací se uskutečňuje na úrovni projektu, regionu a na úrovni meziregionální. Zahrnuje písemné zprávy, mezinárodní symposia a publikační činnost členů akademické sféry.--------------------------------------------------Dodatek 1TECHNICKÁ TÉMATA PRO KOMPLETNÍ PROGRAM IMS NAVRHOVANÁ ITCTato soustava témat by měla povzbuzovat potenciální žadatele o projekt k vytvoření návrhů jednoznačně přispívajících k uznání nezbytnosti globální spolupráce. Prokáže-li se v návrhu projektu, že globální spolupráce dokáže řešit tato témata lépe než regionální iniciativy, měl by dostat tento projekt přednost.1. Celkový životní cyklus výrobku- Budoucí obecné modely výrobních systémůPříklady pro toto téma jsou návrhy "agilní výroby", "fraktální továrny", "bionické výroby", "holistické podnikové integrace", atd.- Systémy inteligentních komunikačních sítí pro informační procesy ve výroběK pochopení produktivity globální distribuce a globálních zdrojů je nezbytné zkvalitnit komunikační sítě a nástroje i jejich uplatnění.- Ochrana životního prostředí, minimální použití energie a materiálůOtázky životního prostředí, energií a materiálů dosáhly již takové složitosti, že je lze řešit jen spoluprací s odborníky z různých oborů. Vzhledem k tomu, že se podmínky v této oblasti velice liší v jednotlivých regionech, jsou společné porozumění a jednotnost pohledu nezbytnými předpoklady pro to, aby výrobní technologie zareagovaly na potřebu ochrany životního prostředí.- Recyklovatelnost a opětovné použitíDosud se zdálo být téměř nemožné recyklovat výrobek z jednoho regionu v regionu jiném. Z dlouhodobějšího pohledu by tato situace mohla značně poškodit volný obchod mezi regiony. Program IMS by měl proto zastřešit rozvoj globálně přijatelných metod a nových myšlenek týkajících se recyklovatelnosti.- Metody ekonomického zdůvodňováníNavzdory úsilí vědců z oblasti výroby předstihla rychlost výskytu nových problémů značně vývoj postupů, které tyto problémy odstraňují, a jejich zavádění do výrobní praxe. Velice často je tato situace způsobena nesourodým hodnocením a ekonomickým zdůvodňováním nových výrobních systémů. Proto by měl program IMS podporovat projekty rozvíjející jasné specifikace metod sledování a ekonomického zdůvodňování, které mohou vést ke společnému porozumění při hodnocení výrobních systémů.2. Výrobní procesUvědomit si potřebu rychlé reakce na měnící se požadavky, na záchranu lidských a materiálních zdrojů a zlepšení pracovních podmínek pro zaměstnance, znamená zaměřit se na tato témata:- Čisté výrobní procesy, které mohou minimalizovat dopady na životní prostředíSystémy minimalizace výrobních emisí.Systémy minimalizace následků likvidace výrobního procesu.Systémy předurčeného životního cyklu továrny (výrobního procesu).- Energeticky efektivní procesy, které mohou splňovat požadavky výroby na minimální spotřebu energieMinimální spotřeba energie.Integrovaný cyklický proces s nižší spotřebou energie.Moduly typu s úsporou energie.Technologie řízení výroby při úspoře energie.- Technická inovace ve výrobním procesuMetody, které umožní rychlou výrobu rozdílných výrobků metodami rychlého vývoje prototypů.Výrobní procesy, které mohou pružně reagovat na změny pracovních podmínek, výrobků nebo materiálů.- Zlepšení flexibility a autonomie výrobních modulů, ze kterých se skládají výrobní systémyOtevřené rozložené systémy a jejich moduly, které jsou vhodné pro systémy bez podílu lidské práce, pro smíšené systémy člověk-stroj a


text: pro systémy s vysokým podílem lidské práce a které mohou metamorfologicky budovat systémové komponenty ve shodě se změnami výrobků.- Zlepšení interakce nebo souladu s různými komponenty a funkcemi výrobyOtevřená infrastruktura pro výrobu.Vzájemně propojené informační systémy, např. "dálková identifikace (ID)" mezi příslušnými moduly.3. Nástroje pro strategii/plánování/koncepciVýroba je součástí globální ekonomiky. Jak a kde se suroviny zpracovávají je rozhodování strategického významu. Toto rozhodování o tom, co a kde vyrobit nebo koupit, je v prostředí, které se přetváří v jedinou globální ekonomiku, stále složitější.Mnohé současné organizace výroby jsou navrhovány s použitím vertikálních a hierarchických struktur. Krok směrem k hierarchickým strukturám vyžaduje a bude i nadále vyžadovat zásadní změny v organizaci, systému a pracovních postupech. Potřebujeme metodologie a nástroje, které nám pomohou definovat vhodné výrobní strategie a navrhovat vhodné organizační a obchodní/pracovní procesy.Metody a nástroje pro reformu řízení obchodních procesů. Modelovací nástroje pro analýzy a rozvoj výrobních strategií.Koncepční podpůrné nástroje pro podporu plánování v prostředí rozšířeného nebo virtuálního podniku.4. Otázky týkající se lidských zdrojů a otázky organizační/sociální- Projekty propagace a rozvoje pro vytváření lepšího image výrobyPlaty výrobních inženýrů se většinou pohybují na spodní hranici platové škály ve srovnání s ostatními inženýrskými profesemi, a tato profese obecně není příliš ceněná. Z toho důvodu ITC uvažuje o globálně uznávaných, silných profesních společenstvích a vzdělávacích institucích jako projektech na podporu výroby coby odborné disciplíny. Tyto návrhy zahrnují zakládání mezinárodních organizací na podporu výroby.- Zlepšení schopností pracovních sil ve výrobě/vzdělání, odborná přípravaTechnické vzdělání často zdůrazňovalo teorii proti výrobní praxi. Navíc, základní vzdělání ne vždy splňovalo požadavky průmyslu v podobě absolventů s často nedostatečnou kvalifikací. To způsobilo, že některá průmyslová odvětví nedokáží proměnit inovaci v úspěšné výrobky. Tato skutečnost nutně vyžaduje změnu priorit a užší vazby mezi průmyslem a vzdělávacími institucemi. Změnami v organizaci systému se také rozumí, že odborná příprava v podnicích představuje nepřetržitý proces zaměřený na zvyšování kvalifikace a potenciálu zaměstnanců — rozhodující součásti každého systému.- Autonomní extrateritoriální závody (integrace doplňkových obchodních funkcí v dceřiných společnostech)Původním záměrem vytvoření extrateritoriálních závodů bylo zvýšit podíl na trhu a snížit výrobní náklady: rozvoj tamních pracovních sil byl druhořadým činitelem. Poskytnutí větší autonomie těmto závodům jim však umožní pružněji reagovat na měnící se podmínky v oblastech jejich působení a odpovídá to organizačním představám decentralizace, zplnomocnění a zplošťování hierarchické struktury. Přispívá také k domácímu rozvoji v zemích, ve kterých jsou závody umístěny, a podporuje cíl programu IMS, jímž je šíření základních poznatků z oblasti výroby.- Technická paměť podniku — zachování, rozvíjení a přístupVe výrobním podniku se vědomosti a zdroje informací často uchovávají izolovaně nebo jsou nepřístupné. Učení o organizaci (organizational learning) je strategií převodu těchto vědomostí do rámce nebo modelu, který povede k lepšímu způsobu rozhodování a může se stát důležitým tématem programu IMS.- Vhodná měřítka výkonnosti pro vznik nových paradigmatNová paradigmata ve výrobě musejí nabízet převahu ve výkonnosti z hlediska nákladů, kvality, dodávek a pružnosti. První tři jmenovaná kritéria jsou běžná kritéria výkonnosti užívaná pro hromadnou výrobu, zatímco pružnost je klíčovým atributem výroby nového paradigmatu. Pro zvýšené přijímání nových paradigmat je zapotřebí vypracovat metody hodnocení výkonnosti.5. Virtuální/rozšířený podnikRozšířený podnik je vyjádřením


text: požadavku diktovaného trhem na zahrnutí vnějších zdrojů do podniku bez nutnosti vlastnit je. Cesta k dokonalosti vede přes úsilí zaměřené na hlavní oblast podnikání, ale dodávky výrobků/služeb se neobejdou bez různorodé směsi schopností světové kvality. Měnící se trhy vyžadují proměnlivou směs zdrojů. Cílem je rozšířený podnik, který může být přirovnáván k vrcholu mezi výrobním zdroji pro svou schopnost přizpůsobit se objednávce a přetvářet se. Tento postup lze použít i ve velkých organizacích, protože se ve stále větším množství přeměňují ve struktury zastřešující menší útvary/úzce specializované továrny.Provoz rozšířeného podniku vyžaduje osvojení si komunikačních technologií a technologií tvorby databází, které se blíží současné hranici technických možností. Nicméně, hlavní výzva spočívá v otázkách organizačních, nikoli technických.Možnosti výzkumu a vývoje v této oblasti jsou:- metodologie umožňující vymezování a podporu informačních postupů a logistiky napříč hodnotovým řetězcem v rozšířeném podniku;- architektura (obchodní, funkční a technická) na podporu technické spolupráce napříč hodnotovým řetězcem, např. souběžné řízení napříč rozšířeným podnikem;- metody a přístupy přidělování nákladů/odpovědnosti/rizik a zisku jednotlivým složkám rozšířeného podniku;- týmová spolupráce napříč jednotlivými útvary rozšířeného podniku.--------------------------------------------------Dodatek 2USTANOVENÍ O PRÁVECH DUŠEVNÍHO VLASTNICTVÍ V PROJEKTECH VÝZKUMU A VÝVOJECíleTato ustanovení stanovují závazné požadavky a doporučené zásady pro partnery, kteří si přejí účastnit se projektu v rámci programu inteligentních výrobních systémů (program IMS). Cílem těchto ustanovení je poskytnout náležitou ochranu práv duševního vlastnictví užívaných a vytvářených během společně prováděných projektů výzkumu a vývoje v rámci programu IMS a zároveň zajistit, aby:a) příspěvky účastníků na spolupráci při projektech i výhody z ní plynoucí byly spravedlivé a vyvážené;b) byla dosažena náležitá rovnováha mezi potřebou pružnosti při vyjednáváních partnerů a potřebou jednotného postupu mezi projekty a mezi partnery; ac) se partneři podělili o výsledky výzkumu prostřednictvím postupu, který ochrání a spravedlivě přidělí veškerá práva duševního vlastnictví vytvořená nebo poskytnutá během spolupráce.Článek 1Definice1.1 Vypořádání: Rozdělení každé odměny, např. patentových poplatků nebo jiných licenčních poplatků, které sdílí jeden partner s druhým, když první partner, který je jediným vlastníkem nebo spoluvlastníkem nového poznatku ho zveřejní, poskytne třetí straně souhlas k jeho využívání nebo ho převede na třetí stranu.1.2 Dceřiná společnost: Každá právnická osoba přímo nebo nepřímo vlastněná nebo kontrolovaná jakýmkoli partnerem, nebo partnera vlastnící případně kontrolující, nebo mající stejného vlastníka nebo podléhající stejné kontrole jako partner. Společné vlastnictví ani kontrola prostřednictvím státu nevytvářejí samy o sobě status dceřiné společnosti.Vlastnictví nebo kontrola existuje při přímém nebo nepřímém:a) vlastnictví podílu většího než 50 % nominální hodnoty upsaného základního kapitálu společnosti vydaného v akciích; nebob) vlastnictví podílu většího než 50 % akcií opravňujícího držitele k hlasování při volbě ředitelů nebo osob vykonávajících obdobné funkce, nebo práva jinými prostředky volit nebo jmenovat ředitele nebo osoby vykonávající obdobné funkce, které mají většinový hlas; neboc) vlastnictví podílu ve výši 50 % akcií a práva kontrolovat vedení nebo provoz společnosti prostřednictvím smluvních ustanovení.1.3 Výchozí informace: Veškeré informace a práva duševního vlastnictví s výjimkou práv na výchozí informace vlastněných nebo kontrolovaných partnerskou organizací nebo dceřinou společností partnera, které nejsou novým poznatkem.1.4 Práva k výchozím informacím: Patenty na vynálezy a průmyslové a užitné vzory a příslušné žádosti od chvíle zveřejnění, vlastněné nebo kontrolované partnerskou


text: organizací nebo dceřinou společností partnera, na něž je nutná licence k práci na projektu nebo ke komerčnímu využití nového poznatku, jež však novým poznatkem nejsou.1.5 Důvěrné informace: Veškeré informace, které nejsou veřejně dostupné, ale lze je sdělovat pouze důvěrně na základě zákona nebo písemných dohod o zachování důvěrnosti.1.6 Konsorcium: Tři skupiny nebo více skupin, které se dohodly na společném provádění projektu.1.7 Dohoda o spolupráci: Jedna nebo více dohod, které sjednali všichni partneři v konsorciu ohledně provádění projektu.1.8 Nový poznatek: Veškeré informace a práva duševního vlastnictví poprvé vytvořená, formulovaná, vynalezená nebo vyvinutá v průběhu práce na projektu.1.9 Skupina: Všichni partneři v daném projektu ze zeměpisné oblasti účastníka.1.10 Program IMS: Program inteligentních výrobních systémů.1.11 Práva duševního vlastnictví: Veškerá práva definovaná v čl. 2 odst. viii Úmluvy o zřízení Světové organizace duševního vlastnictví podepsané ve Stockholmu dne 14. července 1967 [1], s výjimkou ochranných známek, známek služeb, obchodních jmen a názvů.1.12 Neziskové organizace: Každý právní subjekt, veřejný nebo soukromý, založený nebo zřízený za účelem jiným než vytvoření zisku, který sám komerčně nevyužívá nových poznatků.1.13 Účastník: Austrálie, Kanada, ES, skupina účastnících se zemí ESVO (Rakousko, Finsko, Norsko, Švédsko a Švýcarsko), Japonsko a USA a každá jiná země nebo zeměpisná oblast, jejichž účast v programu IMS je schválena způsobem, který určí účastníci.1.14 Partner: Každá právnická nebo fyzická osoba, která je smluvní stranou dohody o spolupráci na určitém projektu.1.15 Projekt: Každý projekt výzkumu a vývoje prováděný konsorciem v rámci programu IMS.1.16 Souhrnné informace: Charakteristika cílů, stavu a výsledků projektu, která nezveřejňuje důvěrné informace.Článek 2Závazná ustanoveníKaždá dohoda o spolupráci musí obsahovat zásadní podmínky, které jsou plně v souladu s každým z ustanovení 2.1 až 2.13 tohoto článku, a definice, které se v každé dohodě o spolupráci objevují, musejí odpovídat definicím stanoveným v článku 1 tohoto dokumentu.Podléhají-li projekt nebo potenciální partner nebo jeho dceřinné společnosti požadavkům vlády, ať již podle zákona nebo dohody, a tyto požadavky zasahují do práv nebo povinností daných dohodou o spolupráci, obeznámí potenciální partner ostatní partnery se všemi požadavky, kterých si je vědom, ještě před podpisem dohody o spolupráci. Partneři jsou povinni zajistit, že vlastnictví, užívání, zveřejňování nového poznatku a udělování licencí k nakládání s novým poznatkem jsou v souladu s těmito závaznými ustanoveními, podléhá-li projekt požadavkům vlády.Při zahájení práce na projektu se partneři navzájem neprodleně informují o svých dceřiných společnostech, které se budou účastnit, a vzájemně se informují i o veškerých změnách, které v dceřiných společnostech nastaly během práce na projektu. V době, kdy partneři uzavřou dohodu o spolupráci, a bezprostředně poté, co nové právní subjekty vyhoví definici dceřiné společnosti, vyváží partneři dceřiné společnosti z práv a povinností daných těmito ustanoveními v souladu s podmínkami dohody o spolupráci.Písemná dohoda2.1 Partneři uzavírají písemnou dohodu o spolupráci, která řídí jejich účast na projektu v souladu s tímto dokumentem.Vlastnictví2.2 Nový poznatek je ve výlučném vlastnictví partnera nebo ve spoluvlastnictví partnerů, kteří ho vytvořili.2.3 Partner, jenž je výlučným vlastníkem nového poznatku, jej může zpřístupnit a udělit nevýlučné právo k jeho využití třetím stranám, aniž by se vypořádal s jiným partnerem.2.4 Partner, jenž je spoluvlastníkem nového poznatku, jej


text: může zpřístupnit a udělit nevýlučné právo k jeho využití třetím stranám bez souhlasu jiného partnera a aniž by se vypořádal s jiným partnerem, nestanoví-li dohoda o spolupráci jinak.2.5 Partner může převést své výlučné a/nebo společné vlastnické zájmy na výchozích informacích, právech k výchozím informacím a novému poznatku na třetí strany bez souhlasu jiného partnera a aniž by se byl vypořádal s jiným partnerem.Partneři, kteří převádějí jakákoli ze svých práv na práva k výchozím informacím nebo novému poznatku, musí zajistit, aby byl každý převod vázán dohodou o spolupráci, a musí požadovat na každém nabyvateli písemný souhlas, že přebírá povinnosti převodce podle dohody o spolupráci ohledně převáděných práv.Šíření informací2.6 Souhrnné informace budou zpřístupněny všem partnerům jiných projektů a výborům vytvořeným v rámci programu IMS.2.7 Na závěr projektu konsorcium zpřístupní veřejnou zprávu poskytující souhrnné informace o projektu.Licenční právaNový poznatek2.8 Každý partner a jeho dceřiné společnosti mohou využívat nového poznatku bez licenčních poplatků k výzkumu a vývoji a k obchodnímu využití. Obchodní využití zahrnuje oprávnění používat, vyrábět, nechat vyrobit, prodávat a dovážet. Za výjimečných okolností se však:a) partneři mohou v dohodě o spolupráci dohodnout na platbě licenčního poplatku partnerům, kteří jsou neziskovými organizacemi, za obchodní využití nového poznatku, který je ve výlučném vlastnictví těchto neziskových organizací; ab) partneři mohou v dohodě o spolupráci dohodnout na platbě licenčního poplatku partnerům, kteří jsou neziskovými organizacemi, za obchodní využití nového poznatku, který je ve spoluvlastnictví těchto neziskových organizací, za předpokladu, že tyto licenční poplatky jsou nízké a v souladu se zásadou, že příspěvky do programu IMS a výhody z něj plynoucí musí být vyvážené a spravedlivé.2.9 Partner, který není majitelem nového poznatku, a jeho dceřiné společnosti nesmějí nový poznatek zpřístupnit ani převést právo k jeho využití na třetím strany, s výjimkou případů, kdy každý partner nebo jeho dceřiné společnosti mohou během normální obchodní činnosti:a) důvěrně zpřístupnit nový poznatek pouze za účelem výroby, zadání výroby, dovozu nebo prodeje výrobků;b) převést právo k využití jakéhokoli programového vybavení tvořícího součást nového poznatku v cílovém kódu; neboc) se sami angažují v zákonném poskytování výrobků nebo služeb, které ve své podstatě zpřístupňují nový poznatek.Výchozí informace2.10 Partner, který se účastní projektu, může, ale není povinen tak učinit, dodat nebo udělit oprávnění k využití výchozích informací ostatním partnerům.2.11 Partneři a jejich dceřiné společnosti mohou využívat práv jiného partnera nebo jeho dceřiných společností k výchozím informacím pouze k výzkumu a vývoji v rámci projektu bez dodatečné odměny, včetně, ale ne pouze, odměny finanční.2.12 Partneři a jejich dceřiné společnosti musejí udělit ostatním partnerům a jejich dceřiným společnostem licenci k využívání práv k výchozím informacím za normálních obchodních podmínek, je-li tato licence nezbytná pro obchodní využití nového poznatku, ledaže:a) partner, který je majitelem výchozí informace, nebo jeho dceřiná společnost nejsou z důvodů daných zákonem nebo na základě smluvního závazku existujícího před podpisem dohody o spolupráci schopny tyto licence udělit a práva k výchozím informacím jsou přesně stanovena v dohodě o spolupráci; nebob) se partneři ve výjimečných případech dohodnou na vyloučení práv k výchozím informacím, která jsou přesně stanovena v dohodě o spolupráci.Zachování práv2.13 Dohoda o spolupráci musí


text: přesně stanovit, že práva a povinnosti partnerů a dceřiných společností týkající se nového poznatku, výchozích informací a práv k výchozím informacím, budou zachována i po přirozeném vypršení platnosti dohody o spolupráci.Článek 3Ustanovení, kterými se dohoda o spolupráci musí zabývatV dohodě o spolupráci se partneři musejí zabývat každou z těchto otázek:Zveřejňování výsledků3.1 Partneři se zabývají otázkou případného požadovaného souhlasu ostatních partnerů se zveřejněním jiných výsledků z projektu než souhrnných informací.3.2 Partneři se zabývají otázkou, zda partneři z řad neziskových organizací mohou zveřejnit k akademickým účelům nový poznatek, jehož jsou výlučnými vlastníky za předpokladu, že postupují náležitě ve smyslu ochrany nového poznatku v souladu s body 3.3 a 3.4.Ochrana nového poznatku3.3 Partneři přesně stanoví kroky, které učiní ve snaze zajistit právní ochranu nového poznatku prostřednictvím práv duševního vlastnictví, a při vytvoření vynálezu včas uvědomí ostatní partnery z téhož projektu o ochraně, o kterou usilují, a poskytnou souhrnný popis vynálezu.3.4 Partneři se zabývají otázkou pohotového informování všech dalších partnerů z téhož projektu, a na požádání a na základě vzájemně dohodnutých podmínek i otázkou zpřístupnění vynálezu, a přiměřeně spolupracují i na takové ochraně, kterou poskytuje další z partnerů z téhož projektu v tom případě a do té míry, pokud partner nebo partneři, kteří nový poznatek vlastní, nezamýšlejí usilovat o podobnou ochranu.Důvěrné informace3.5 Partneři stanoví opatření, jejichž přijetí zajistí, že každý partner, který obdrží důvěrné informace je využije nebo zpřístupní sám nebo tak učiní jeho dceřiné společnosti pouze v rozsahu, který povolují podmínky, za nichž byly informace dodány.Urovnání sporů a rozhodné právo3.6 Partneři se v dohodě o spolupráci dohodnou na způsobu urovnání sporů.3.7 Partneři se v dohodě o spolupráci dohodnou na právu, jímž se bude tato dohoda řídit.Článek 4Dobrovolná ustanoveníPartneři se v dohodě o spolupráci mohou, ale nemusí zabývat i těmito ustanoveními:Ustanovení o dceřiných společnostechProblematika antitrustového práva/práva hospodářské soutěžeZrušení a ukončeníVztahy zaměstnavatel/zaměstnanecKontroly vývozu a shodaOblast působnosti dohodyZáměr smluvních stranUdělování licencí partnerům v dalších projektechOdpovědnost poskytovatele licence vyplývající z užívání licenční technologie nabyvatelem licenceZapůjčení nebo převedení zaměstnanci a z toho vyplývající právaNoví partneři a odstoupení partnerů od projektuVýchozí informace po vypršení dohody o spolupráciPovinnosti týkající se ochrany, použití a nezveřejňování důvěrných informacíZbytkové informaceSazby licenčních poplatků za licence na práva k výchozím informacímZdrojový kód programového vybaveníZdaněníDoba/délka trvání dohodyPartneři budou pravděpodobně nuceni zapracovat do dohody o spolupráci ještě další ustanovení v závislosti na konkrétních okolnostech jejich projektu. Partneři by měli v této záležitosti vyhledat odbornou pomoc a dbát na to, že žádné další podmínky nesmějí být v rozporu s články 1 a 2 těchto ustanovení.[1] Viz dodatek 3.--------------------------------------------------Dodatek 3ÚMLUVA O ZŘÍZENÍ SVĚTOVÉ ORGANIZACE DUŠEVNÍHO VLASTNICTVÍ (STOCKHOLM DNE 14. ČERVENCE 1967)Čl. 2 odst. viii definuje duševní vlastnictví jako:"...práva k literárním, uměleckým a vědeckým dílům; k výkonům výkonných umělců; zvukových záznamů a rozhlasovému vysílání; vynálezům ze všech oblastí lidské činnosti; k vědeckým objevům; k průmyslovým vzorům a modelům; k továrním, ochranným známkám a známkám služeb, jakož i k obchodním jménům a obchodním názvům; na ochranu proti nekalé soutěži; a všechna ostatní práva vztahující se k duševní činnosti v oblasti průmyslové, vědecké, literární a umělecké."--------------------------------------------------


text:
 25.9.2008
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 257/36
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 72/2008
 ze dne 6. června 2008,
 kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 52/2008 ze dne 25. dubna 2008 (1).
 (2)
 Nařízení Komise (ES) č. 331/2008 ze dne 11. dubna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 474/2006 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství (2), by mělo být začleněno do Dohody,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 V bodě 66zab (nařízení Komise (ES) č. 474/2006) přílohy XIII Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32008 R 0331: nařízení Komise (ES) č. 331/2008 ze dne 11. dubna 2008 (Úř. věst. L 102, 12.4.2008, s. 3).“
 Článek 2
 Znění nařízení (ES) č. 331/2008 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 7. června 2008 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 6. června 2008.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Alan SEATTER
 (1) Úř. věst. L 223, 21.8.2008, s. 50.
 (2) Úř. věst. L 102, 12.4.2008, s. 3.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 21.2.2008
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 47/53
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 125/2007
 ze dne 28. září 2007,
 kterým se mění příloha XX (Životní prostředí) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XX Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 92/2007 ze dne 6. července 2007 (1).
 (2)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (2), by měla být začleněna do Dohody.
 (3)
 Směrnice 2000/60/ES ruší od 22. prosince 2007 směrnice 75/440/EHS (3) v pozměněném znění a 79/869/EHS (4) v pozměněném znění, které jsou začleněny do Dohody a které je proto třeba od 22. prosince 2007 v Dohodě zrušit.
 (4)
 Směrnice 2000/60/ES zrušuje od 22. prosince 2013 směrnici 80/68/EHS (5), v pozměněném znění, která je začleněna do Dohody a která by proto měla být od 22. prosince 2013 v Dohodě zrušena.
 (5)
 Směrnice 2000/60/ES se vykládá se zvláštním ohledem na skutečnost, že článek 73 dohody stanoví cíle činnosti smluvních stran v oblasti životního prostředí, zatímco ostatní politiky, kterými se zabývá Smlouva o ES, nespadají do působnosti Dohody.
 (6)
 Směrnice 2000/60/ES, která se zabývá vývojem činnosti Společenství v oblasti vodní politiky, se vztahuje jak na akty začleněné do Dohody, tak na akty, které do Dohody začleněny nejsou.
 (7)
 Pozornost je třeba věnovat společnému prohlášení, které je připojeno k tomuto rozhodnutí,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Příloha XX Dohody se mění takto:
 1)
 Za bod 13c (rozhodnutí Komise 92/446/EHS) se vkládá nový bod, který zní:
 „13ca.
 32000 L 0060: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).
 Pro účely Dohody se směrnice upravuje takto:
 a)
 Aniž je dotčen budoucí vývoj určený Smíšeným výborem EHP, je třeba poznamenat, že do Dohody o EHP nejsou začleněny tyto akty Společenství:
 i)
 směrnice Rady 76/160/EHS ze dne 8. prosince 1975 o jakosti vod ke koupání (směrnice o vodách ke koupání),
 ii)
 směrnice Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků (směrnice o ptácích),
 iii)
 směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (směrnice o stanovištích),
 iv)
 směrnice Rady 79/923/EHS ze dne 30. října 1979 o požadované jakosti vod pro měkkýše,
 v)
 směrnice Rady 78/659/EHS ze dne 18. července 1978 o jakosti sladkých vod vyžadujících ochranu nebo zlepšení pro podporu života ryb a
 vi)
 rozhodnutí Rady 77/795/EHS ze dne 12. prosince 1977, kterým se zakládá společný postup výměny informací o jakosti sladkých povrchových vod ve Společenství.
 b)
 Lhůtami uvedenými v čl. 4 odst. 1 písm. a) bodu ii) a iii), čl. 4 odst. 1 písm. b) bodu ii), čl. 4 odst. 1 písm. c), čl. 5 odst. 1 a 2, čl.


text:
6 odst. 1, čl. 8 odst. 2, čl. 10 odst. 2, čl. 11 odst. 7 a 8, čl. 13 odst. 6 a 7 a čl. 17 odst. 4 směrnice, které plynou od data vstupu směrnice v platnost, se rozumí lhůty plynoucí od data vstupu v platnost rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 125/2007 ze dne 28. září 2007, kterým se tato směrnice začleňuje do Dohody.
 V souladu s odstavcem 11 protokolu 1 o horizontálních úpravách se všemi odkazy na data uvedená v článku 24 rozumí odkazy na datum vstupu v platnost rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 125/2007 ze dne 28. září 2007, kterým se tato směrnice začleňuje do Dohody.“
 2)
 Body 3 (směrnice Rady 75/440/EHS) a 5 (směrnice Rady 79/869/EHS) se zrušují od 22. prosince 2007.
 3)
 Bod 6 (směrnice Rady 80/68/EHS) se zrušuje ode dne 22. prosince 2013.
 Článek 2
 Znění směrnice 2000/60/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 29. září 2007 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (6).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 28. září 2007.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Stefán Haukur JÓHANNESSON
 (1) Úř. věst. L 328, 13.12.2007, s. 42.
 (2) Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.
 (3) Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 26.
 (4) Úř. věst. L 271, 29.10.1979, s. 44.
 (5) Úř. věst. L 20, 26.1.1980, s. 43.
 (6) Byly oznámeny ústavní požadavky.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ K ROZHODNUTÍ č. 125/2007, KTERÝM SE SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2000/60/ES ZAČLEŇUJE DO DOHODY
 „Smluvní strany si uvědomují rozmanitost antropogenních vlivů a dopadů, kterým jsou vody celé Evropy vystaveny. V důsledku toho se mohou opatření a úsilí splnit enviromentální cíle stanovené ve směrnici v jednotlivých regionech odlišovat. V rámcové směrnici o vodě je tato různorodost zohledněna. Umožňuje orgánům odpovědným za provádění této směrnice vybírat opatření a snahy přizpůsobené převládajícím vlivům a dopadům, a tak zajistit splnění stanovených enviromentálních cílů.“


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21996D0613(16)
 Úřední věstník L 140 , 13/06/1996 S. 0049 - 0049
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 53/95ze dne 22. června 1995,kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k tomu, že příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 34/95 ze dne 19. května 1995 [1];vzhledem k tomu, že usnesení Rady 94/C 309/04 ze dne 24. října 1994 o strukturálních zlepšeních ve vnitrozemské vodní dopravě [2] by mělo být začleněno do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V příloze XIII Dohody se za bod 81 (usnesení Rady 94/C 379/03) vkládá nový bod, který zní:"82. 394 Y 0511(04): Usnesení Rady ze dne 24. října 1994 o strukturálních zlepšeních ve vnitrozemské vodní dopravě (Úř. věst. C 309, 5.11.1994, s. 5)."Článek 2Znění usnesení 94/C 309/04 v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. července 1995 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 22. června 1995.Za Smíšený výbor EHPpředsedaP. Benavides[1] Úř. věst. L 273, 16.11.1995, s. 53.[2] Úř. věst. C 309, 5.11.1994, s. 5.--------------------------------------------------