text:
vazby stran v oblasti výzkumu a inovací a uznávajíce společnou touhu stran dále v tomto směru rozvíjet, posilovat, podněcovat a rozšiřovat své vztahy a spolupráci,
 SE DOHODLY TAKTO:
 Článek 1
 Rozsah přidružení
 1. Kosovo se jako přidružená země účastní všech částí a přispívá ke všem částem rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont Evropa (programu Horizont Evropa) uvedených v článku 4 nařízení (EU) 2021/695 v platném znění a prováděných prostřednictvím zvláštního programu zavedeného rozhodnutím (EU) 2021/764 (3) v platném znění, a dále prostřednictvím finančního příspěvku Evropskému inovačnímu a technologickému institutu.
 2. Na účast kosovských právních subjektů ve znalostních a inovačních společenstvích se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/819 (4) a rozhodnutí (EU) 2021/820 (5) v platných zněních.
 Článek 2
 Podmínky účasti v programu Horizont Evropa
 1. Kosovo se účastní programu Horizont Evropa v souladu s podmínkami stanovenými v rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Kosovem o obecných zásadách účasti Kosova na programech Unie a dále za podmínek stanovených v této dohodě, v právních aktech uvedených v článku 1 této dohody, jakož i v jakýchkoli jiných pravidlech týkajících se provádění programu Horizont Evropa, v jejich platných zněních.
 2. Nestanoví-li podmínky uvedené v odstavci 1 tohoto článku jinak, a to i při uplatnění čl. 22 odst. 5 nařízení (EU) 2021/695, právní subjekty usazené v Kosovu se mohou účastnit nepřímých akcí programu Horizont Evropa za podmínek, které jsou rovnocenné podmínkám platným pro právní subjekty usazené v Evropské unii, včetně dodržování omezujících opatření Evropské unie (6).
 3. Před rozhodnutím o tom, zda jsou právní subjekty usazené v Kosovu způsobilé k účasti v akci, která je spojena se strategickými prostředky, zájmy, autonomií nebo bezpečností Evropské unie podle čl. 22 odst. 5 nařízení (EU) 2021/695, může Komise požádat o zvláštní informace nebo záruky, jako jsou:
 a)
 informace o tom, zda právní subjekty usazené v Evropské unii mají nebo budou mít udělen reciproční přístup ke stávajícím a plánovaným programům, projektům a akcím Kosova či jejich částem, které jsou rovnocenné dotyčné akci v rámci programu Horizont Evropa;
 b)
 informace o tom, zda má Kosovo zaveden mechanismus kontroly investic, a ujištění, že kosovské orgány budou podávat zprávy o všech možných případech, kdy se při uplatňování tohoto mechanismu dozvědí, že subjekt usazený nebo řízený mimo Kosovo plánuje přísun zahraničních investic nebo převzetí kosovského právního subjektu, který obdržel finanční prostředky programu Horizont Evropa na akce spojené se strategickými prostředky, zájmy, autonomií nebo bezpečností Evropské unie, a to za předpokladu, že Komise poskytne Kosovu seznam příslušných právních subjektů usazených v Kosovu po podpisu grantových dohod s těmito subjekty;
 c)
 ujištění, že žádné z výsledků, technologií, služeb a produktů, které v rámci dotyčných akcí realizují subjekty usazené v Kosovu, nepodléhají v průběhu dané akce a po dobu čtyř let po skončení této akce omezením jejich vývozu do členských států EU. V průběhu dané akce a po dobu čtyř let po skončení této akce bude Kosovo každoročně sdílet aktuální seznam předmětů vnitrostátních vývozních omezení.
 4. Právní subjekty usazené v Kosovu se mohou účastnit činností Společného výzkumného střediska (JRC) za obdobných podmínek, jaké


text:
platí pro právní subjekty usazené v Evropské unii, pokud nejsou nezbytná omezení pro zajištění souladu s rozsahem účasti, jenž vyplývá z provádění odstavce 2 a 3 tohoto článku.
 5. Pokud Evropská unie provádí program Horizont Evropa uplatněním článků 185 a 187 Smlouvy o fungování Evropské unie, mohou se Kosovo a kosovské právní subjekty účastnit právních struktur vytvořených podle těchto ustanovení, a to v souladu s právními předpisy Evropské unie, které byly nebo budou přijaty za účelem ustavení těchto právních struktur.
 6. Zástupci Kosova mají právo účastnit se jako pozorovatelé ve výboru uvedeném v článku 14 rozhodnutí (EU) 2021/764, a to bez hlasovacího práva a pouze v bodech, které se týkají Kosova.
 Při hlasování se tyto výbory scházejí bez kosovských zástupců.
 Kosovo je informováno o výsledcích.
 Účast uvedená v tomto odstavci má stejnou formu jako u zástupců členských států Evropské unie, včetně poskytování informačních a dokumentačních materiálů.
 7. Právy Kosova na zastupování a účast ve Výboru pro Evropský výzkumný prostor a jeho podskupinách jsou práva platná pro přidružené země.
 8. Zástupci Kosova mají právo účastnit se zasedání správní rady JRC jako pozorovatelé bez hlasovacích práv. S výhradou této podmínky se jejich účast řídí stejnými pravidly a postupy, jaké platí pro zástupce členských států Evropské unie, včetně práva vyjadřovat se a včetně postupů pro přijímání informací a dokumentace v souvislosti s bodem, který se týká Kosova.
 9. Kosovo se může účastnit konsorcia evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) v souladu s nařízením Rady (ES) č. 723/2009 (7) v platném znění a v souladu s právním aktem, kterým se konsorcium zřizuje.
 10. Cestovní výdaje a výdaje na pobyt, které zástupcům a odborníkům Kosova vzniknou kvůli tomu, že se jako pozorovatelé účastní práce výboru uvedeného v článku 14 rozhodnutí (EU) 2021/764 nebo jiných zasedání týkajících se provádění programu Horizont Evropa, hradí Evropská unie na stejném základě a podle postupů platných pro zástupce členských států Evropské unie.
 11. Strany vyvinou v rámci svých stávajících právních předpisů veškeré úsilí pro usnadnění volného pohybu a pobytu vědců, kteří se účastní činností upravených touto dohodou, a pro umožnění přeshraniční přepravy zboží a služeb určených pro použití při těchto činnostech.
 12. Kosovo přijme veškerá nezbytná opatření, kterými náležitě zajistí, aby zboží a služby zakoupené v Kosovu nebo dovezené do Kosova, které jsou částečně nebo zcela financovány na základě grantových dohod a/nebo smluv uzavřených za účelem provádění činností v souladu s touto dohodou, byly osvobozeny od cla, dovozního cla a jiných daňových poplatků, včetně DPH, které jsou použitelné v Kosovu.
 Článek 3
 Finanční příspěvek
 1. Na účast Kosova nebo kosovských právních subjektů v programu Horizont Evropa se vztahuje povinnost Kosova finančně přispívat na program a související náklady na řízení, plnění a provoz v rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie (dále jen „rozpočet Unie“).
 2. Finanční příspěvek je součtem:
 a)
 provozního příspěvku;
 b)
 poplatku za účast.
 3. Finanční příspěvek má podobu roční platby provedené ve dvou splátkách a je splatný nejpozději v květnu a červenci.
 4. Provozní příspěvek pokrývá provozní výdaje programu a výdaje na podporu programu a z hlediska prostředků na závazky i

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
platby doplňuje částky zapsané v rozpočtu Unie, které byly s konečnou platností přijaty pro program Horizont Evropa, včetně veškerých prostředků, jejichž přidělení na závazek bylo zrušeno a které mohou být opětovně poskytnuty podle čl. 15 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (8) v platném znění (dále jen „finanční nařízení“), a zvýšené o vnější účelově vázané příjmy, které nevyplývají z finančních příspěvků na program Horizont Evropa od jiných dárců (9).
 U vnějších účelově vázaných příjmů přidělených na program Horizont Evropa podle čl. 3 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2020/2094, kterým se zřizuje Nástroj Evropské unie na podporu oživení, jehož účelem je podpořit oživení po krizi COVID-19 (10), toto zvýšení odpovídá ročním prostředkům uvedeným v průvodních dokumentech k návrhu rozpočtu týkajícího se programu Horizont Evropa.
 5. Počáteční provozní příspěvek vychází z klíče pro stanovení příspěvku, který je definován jako poměr hrubého domácího produktu (HDP) Kosova v tržních cenách k HDP Evropské unie v tržních cenách. HDP v tržních cenách, které mají být použity, stanoví specializované útvary Komise na základě nejnovějších statistických údajů dostupných pro rozpočtové kalkulace v roce předcházejícím roku, v němž je splatná roční platba. Počáteční provozní příspěvek na rok 2021 odchylně vychází z HDP roku 2019 v tržních cenách. Úpravy klíče pro stanovení příspěvku jsou uvedeny v příloze I.
 6. Počáteční provozní příspěvek se vypočítá tak, že se upravený klíč pro stanovení příspěvku použije na počáteční prostředky na závazky zapsané v rozpočtu Unie, které byly s konečnou platností přijaty pro financování programu Horizont Evropa v příslušném roce, zvýšené v souladu s odstavcem 4 tohoto článku.
 7. Poplatek za účast činí 4 % ročního počátečního provozního příspěvku vypočteného v souladu s odstavci 5 a 6 tohoto článku a je zaváděn postupně způsobem uvedeným v příloze I. Poplatek za účast nepodléhá retrospektivním úpravám nebo opravám.
 8. Počáteční provozní příspěvek na rok N může být zpětně upraven směrem nahoru nebo dolů v jednom nebo více následujících letech na základě rozpočtových závazků přijatých v rámci prostředků na závazky v tomto roce N, které byly zvýšeny v souladu s odstavcem 4 tohoto článku, jejich provádění prostřednictvím právních závazků a jejich zrušení. Podrobná prováděcí pravidla k tomuto článku jsou obsažena v příloze I.
 9. Evropská unie poskytne Kosovu informace týkající se její finanční účasti, které jsou součástí rozpočtových, účetních, výkonnostních a hodnotících informací poskytnutých unijnímu rozpočtovému orgánu a orgánu příslušnému k udělení absolutoria v souvislosti s programem Horizont Evropa. Tyto informace se poskytují s náležitým ohledem na pravidla Evropské unie a Kosova týkající se důvěrnosti a ochrany údajů a nejsou dotčeny informace, které má Kosovo právo obdržet podle přílohy III
 10. Veškeré příspěvky Kosova nebo platby od Evropské unie a výpočet částek, které mají být splaceny nebo obdrženy, se provádějí v eurech.
 Článek 4
 Mechanismus automatické korekce
 1. V roce N+2 se vypočítá mechanismus automatické korekce a použije se na počáteční provozní příspěvek Kosova za rok N upravený v souladu s čl. 3 odst. 8. Vychází z výsledků Kosova a kosovských právních subjektů v částech programu Horizont Evropa, které jsou prováděny prostřednictvím


text:
grantů udělených na základě soutěžního řízení financovaných z prostředků na závazky z roku N, které byly zvýšeny v souladu s čl. 3 odst. 4.
 Výše automatické korekce se vypočítá na základě rozdílu mezi:
 a)
 počáteční výší právních závazků týkajících se grantů udělených na základě soutěžního řízení, které byly skutečně sjednány s Kosovem nebo kosovskými právními subjekty, a financovaných z prostředků na závazky za rok N, zvýšenou v souladu s čl. 3 odst. 4;
 b)
 odpovídajícím provozním příspěvkem Kosova za rok N ve výši upravené podle čl. 3 odst. 8, s výjimkou neintervenčních nákladů financovaných z prostředků na závazky z roku N, zvýšeným v souladu s čl. 3 odst. 4.
 2. Pokud částka uvedená v odstavci 1, bez ohledu na to, zda je kladná či záporná, překročí 8 % odpovídajícího počátečního provozního příspěvku upraveného podle čl. 3 odst. 8, počáteční provozní příspěvek Kosova pro rok N se upraví. Částka překračující uvedenou hranici 8 % je částkou, kterou má Kosovo v rámci mechanismu automatické korekce splatit jako dodatečný příspěvek nebo obdržet jako snížení svého příspěvku. Částka nižší než uvedená prahová hodnota 8 % nebude při výpočtu dodatečného příspěvku, jenž má být splacen nebo kompenzován, zohledněna.
 3. Podrobná pravidla k mechanismu automatické korekce jsou stanovena v příloze I.
 Článek 5
 Reciprocita
 1. Právní subjekty usazené v Evropské unii se mohou v souladu s právními předpisy Kosova účastnit programů, projektů a akcí Kosova či jejich částí, které jsou rovnocenné programu Horizont Evropa.
 2. Neúplný seznam rovnocenných programů a projektů Kosova je uveden v příloze II.
 3. Na financování právních subjektů usazených v Unii ze strany Va se vztahují právní předpisy Kosova upravující fungování výzkumných a inovačních programů, projektů a akcí či jejich částí. Není-li financování poskytnuto, mohou se právní subjekty usazené v Unii účastnit vlastními prostředky.
 Článek 6
 Otevřená věda
 Strany ve svých programech, projektech a akcích či jejich částech vzájemně prosazují a podporují otevřené vědecké postupy v souladu s pravidly programu Horizont Evropa a právními předpisy Kosova.
 Článek 7
 Monitorování, hodnocení a podávání zpráv
 1. Aniž jsou dotčeny povinnosti Komise, Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a Evropského účetního dvora týkající se monitorování a hodnocení programu Horizont Evropa, je účast Kosova v tomto programu průběžně monitorována na základě partnerství Komise a Kosova.
 2. Pravidla týkající se řádného finančního řízení, včetně finanční kontroly, vymáhání a dalších opatření proti podvodům v souvislosti s financováním z Evropské unie podle této dohody, jsou stanovena v příloze III.
 Článek 8
 Smíšený výbor EU–Kosovo pro výzkum a inovace
 1. Zřizuje se Smíšený výbor EU–Kosovo pro výzkum a inovace (dále jen „Smíšený výbor EU–Kosovo“). Úkoly Smíšeného výboru EU–Kosovo zahrnují:
 a)
 posuzování, hodnocení a přezkum provádění této dohody, zejména:
 i)
 účasti a výkonu právních subjektů Kosova v programu Horizont Evropa;
 ii)
 úrovně (vzájemné) otevřenosti, pokud jde o účast právních subjektů usazených na území jedné strany na programech, projektech a akcích druhé strany či jejich částech;
 iii)
 provádění mechanismu finančního příspěvku a mechanismu automatické korekce v souladu s články 3 a 4;
 iv)
 výměny informací a prověřování jakýchkoli případných otázek týkajících


text:
se využívání výsledků, včetně práv duševního vlastnictví;
 b)
 na žádost kterékoli ze stran projednávání omezení, která strany uplatňují nebo plánují v souvislosti s přístupem ke svým příslušným výzkumným a inovačním programům, zejména pokud jde o akce týkající se jejich strategických prostředků, zájmů, autonomie nebo bezpečnosti;
 c)
 zkoumání toho, jak zlepšit a rozvíjet spolupráci;
 d)
 společné projednávání budoucích směrů a priorit politik týkajících se výzkumu a inovací a plánování výzkumu společného zájmu;
 e)
 výměnu informací mimo jiné o nových právních předpisech, rozhodnutích nebo výzkumných a inovačních programech, které jsou důležité pro provádění této dohody.
 2. Smíšený výbor EU–Kosovo, který se skládá ze zástupců Evropské unie a Kosova, přijme svůj jednací řád.
 3. Smíšený výbor EU–Kosovo může rozhodnout o zřízení jakékoli pracovní či poradní skupiny ad hoc na odborné úrovni, která může být nápomocna při provádění této dohody.
 4. Smíšený výbor EU–Kosovo se schází na žádost kterékoli ze stran nejméně jednou ročně a kdykoli to vyžadují zvláštní okolnosti. Zasedání organizuje a pořádá střídavě Evropská unie a kosovská vláda.
 5. Smíšený výbor EU–Kosovo pracuje průběžně prostřednictvím výměny příslušných informací všemi komunikačními prostředky, a to zejména ve vztahu k účasti/výkonu právních subjektů Kosova. Smíšený výbor EU–Kosovo může své úkoly plnit zejména písemně, kdykoli to bude potřeba.
 Článek 9
 Závěrečná ustanovení
 1. Tato dohoda vstupuje v platnost dnem, ke kterému si smluvní strany navzájem oznámí dokončení svých vnitřních postupů k tomu účelu nezbytných.
 2. Tato dohoda se použije ode dne 1. ledna 2021. Zůstává v platnosti po dobu nezbytnou k dokončení všech projektů či akcí nebo jejich částí financovaných z programu Horizont Evropa, veškerých opatření nezbytných k ochraně finančních zájmů Evropské unie a veškerých finančních závazků mezi stranami plynoucích z provádění této dohody.
 3. Evropská unie a Kosovo mohou tuto dohodu prozatímně uplatňovat v souladu se svými vnitřními postupy a právními předpisy. Prozatímní uplatňování začíná dnem, ke kterému si strany navzájem oznámí dokončení svých vnitřních postupů k tomu účelu nezbytných.
 4. Pokud Kosovo oznámí Komisi jednající jménem Evropské unie, že nedokončí své vnitřní postupy nezbytné pro vstup této dohody v platnost, přestane se tato dohoda prozatímně uplatňovat dnem, kdy Komise toto oznámení obdrží, a pro účely této dohody představuje tento den datum ukončení platnosti.
 5. V případě částečného nebo úplného nesplacení finančního příspěvku, který má Kosovo podle této dohody uhradit, může Evropská unie provádění této dohody pozastavit.
 V případě neplacení, které může významně ohrozit provádění a řízení programu Horizont Evropa, zašle Komise formální upomínku. Není-li do 20 pracovních dnů po formální upomínce platba provedena, oznámí Komise Kosovu pozastavení uplatňování této dohody, a to prostřednictvím formálního oznámení, které nabývá účinnosti 15 dní po obdržení tohoto oznámení Kosovem.
 V případě pozastavení uplatňování této dohody od okamžiku, kdy toto pozastavení nabude účinnosti, nejsou právní subjekty usazené v Kosovu způsobilé účastnit se udělovacích řízení, která ještě nebyla ukončena. Udělovací řízení se považuje za ukončené, jakmile jsou v důsledku tohoto řízení přijaty právní závazky.
 Pozastavení nemá vliv na právní závazky přijaté právními subjekty usazenými v Kosovu před tím, než pozastavení nabylo účinnosti. Tato dohoda se na tyto právní závazky nadále


text:
vztahuje.
 Jakmile Evropská unie obdrží celou částku splatných finančních příspěvků, neprodleně tuto skutečnost oznámí Kosovu. Na základě tohoto oznámení se s okamžitou účinností pozastavení ruší.
 Od data zrušení pozastavení jsou právní subjekty Kosova opět způsobilé účastnit se udělovacích řízení zahájených po tomto datu, jakož i udělovacích řízení zahájených před tímto datem, u nichž dosud neuplynuly lhůty pro podání žádostí.
 6. Každá strana může tuto dohodu kdykoli vypovědět písemným oznámením, které informuje o záměru tuto dohodu vypovědět. Vypovězení nabývá účinnosti tři kalendářní měsíce po dni, kdy bylo písemné oznámení doručeno adresátovi. Datum, kdy vypovězení nabývá účinnosti, představuje pro účely této dohody datum vypovězení.
 7. Pokud tato dohoda pozbývá prozatímní platnosti v souladu s odstavcem 4 tohoto článku nebo je vypovězena v souladu s odstavcem 6 tohoto článku, strany souhlasí, že:
 a)
 projekty a akce nebo jejich části, pro něž během prozatímního uplatňování a/nebo po vstupu této dohody v platnost a dříve, než tato dohoda přestává platit nebo je vypovězena, byly přijaty právní závazky, pokračují do doby, než budou za podmínek stanovených v této dohodě dokončeny;
 b)
 roční finanční příspěvek za rok N, v jehož průběhu tato dohoda pozbývá prozatímní platnosti nebo je ukončena, se zcela uhradí v souladu s článkem 3. Provozní příspěvek za rok N se upraví v souladu s čl. 3 odst. 8 a podléhá korekci v souladu s článkem 4 této dohody. Poplatek za účast zaplacený za rok N se neupraví ani se u něho neprovede korekce;
 c)
 po roce, v jehož průběhu tato dohoda pozbývá prozatímní platnosti nebo je ukončena, se počáteční provozní příspěvky placené za roky, v nichž tato dohoda platila, upraví v souladu s čl. 3 odst. 8 a provede se u nich automatická korekce v souladu s článkem 4 této dohody.
 Smluvní strany se společným souhlasem dohodnou na jakýchkoli jiných důsledcích vypovězení nebo ukončení prozatímního uplatňování této dohody.
 8. Tuto dohodu lze změnit pouze písemně společnou dohodou stran. Vstup změn v platnost se řídí stejným postupem, jaký platí pro vstup této dohody v platnost.
 9. Přílohy této dohody tvoří její nedílnou součást.
 Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v anglickém jazyce.
 V Bruselu dne 7. prosince a v Prištině dne 23. listopadu roku 2021.
 Za Evropskou komisi, jménem Evropské unie,
 Mariya GABRIEL,
 komisařka pro inovace, výzkum, kulturu, vzdělávání a mládež
 Za Kosovo,
 Arbërie NAGAVCI,
 ministryně školství, vědy, technologie a inovací
 (*1) Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/1999 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.
 (1) Rámcová dohoda mezi Evropskou unií a Kosovem* o obecných zásadách účasti Kosova na programech Unie (Úř. věst. L 195, 27.7.2017, s. 3).
 (2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušuje nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 1).
 (3) Rozhodnutí Rady (EU) 2021/764 ze dne 10. května 2021 o


text:
zavedení zvláštního programu, kterým se provádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa, a o zrušení rozhodnutí 2013/743/EU (Úř. věst. L 167 I, 12.5.2021, s. 1).
 (4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/819 ze dne 20. května 2021 o Evropském inovačním a technologickém institutu (přepracované znění) (Úř. věst. L 189, 28.5.2021, s. 61).
 (5) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/820 ze dne 20. května 2021 o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) na období 2021–2027: Podpora talentu a kapacity pro inovace v Evropě a o zrušení rozhodnutí č. 1312/2013/EU (Úř. věst. L 189, 28.5.2021, s. 91).
 (6) Omezující opatření EU se přijímají podle článku 29 Smlouvy o Evropské unii nebo článku 215 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 (7) Nařízení Rady (ES) č. 723/2009 ze dne 25. června 2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) (Úř. věst. L 206, 8.8.2009, s. 1).
 (8) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).
 (9) Patří sem zejména zdroje z Nástroje Evropské unie na podporu oživení zřízeného nařízením Rady (EU) 2020/2094 ze dne 14. prosince 2020, kterým se zřizuje Nástroj Evropské unie na podporu oživení, jehož účelem je podpořit oživení po krizi COVID-19 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 23).
 (10) Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 23.
 PŘÍLOHA I
 Pravidla pro finanční příspěvek Kosova na program Horizont Evropa (2021–2027)
 I. Výpočet finančního příspěvku kosova
 1.
 Finanční příspěvek Kosova na program Horizont Evropa se stanoví každoročně v poměru, a jako doplněk, k částce, která je každoročně k dispozici v rozpočtu Unie pro prostředky na závazky potřebné pro řízení, provádění a provoz programu Horizont Evropa, zvýšené v souladu s čl. 3 odst. 4 této dohody.
 2.
 Poplatek za účast uvedený v čl. 3 odst. 7 této dohody se postupně zavádí takto:
 —
 2021: 0,5 %,
 —
 2022: 1 %,
 —
 2023: 1,5 %,
 —
 2024: 2 %,
 —
 2025: 2,5 %,
 —
 2026: 3 %,
 —
 2027: 4 %.
 3.
 V souladu s čl. 3 odst. 5 této dohody se počáteční provozní příspěvek, který má Kosovo zaplatit za svou účast v programu Horizont Evropa, vypočítá pro příslušné rozpočtové roky uplatněním úpravy klíče pro stanovení příspěvku.
 Úprava klíče pro stanovení příspěvku je následující:
 Upravený klíč pro stanovení příspěvku = klíč pro stanovení příspěvku × Koeficient
 Koeficient použitý pro výše uvedený výpočet, kterým se upravuje klíč pro stanovení příspěvku, činí 0,09.
 4.
 V souladu s čl. 3 odst. 8 této dohody se první úprava, která přísluší plnění rozpočtu v roce N, provede v roce N+1, kdy se počáteční provozní příspěvek za rok N upraví směrem nahoru nebo dolů o rozdíl mezi:
 a)
 upraveným příspěvkem, který se vypočte


text:
tak, že se upravený klíč pro stanovení příspěvku na rok N použije na součet:
 i.
 výše rozpočtových závazků přijatých v souvislosti s prostředky na závazky schválenými pro rok N v rámci odhlasovaného rozpočtu Unie a v souvislosti s prostředky, jejichž přidělení na závazek bylo zrušeno, a které lze opětovně poskytnout;
 ii.
 veškerých prostředků na závazky založených na vnějších účelově vázaných příjmech, které nevyplývají z finančních příspěvků na program Horizont Evropa od jiných dárců a které byly k dispozici na konci roku N (1). V případě vnějších účelově vázaných příjmů přidělených programu Horizont Evropa podle čl. 3 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2020/2094, kterým se zřizuje Nástroj Evropské unie na podporu oživení, jehož účelem je podpořit oživení po krizi COVID-19 (2), se pro výpočet upraveného příspěvku použijí roční orientační částky v rámci programování víceletého finančního rámce;
 b)
 a počátečním provozním příspěvkem za rok N.
 Počínaje rokem N+2 a v každém následujícím roce, dokud nebudou uhrazeny nebo zrušeny všechny rozpočtové závazky financované v rámci prostředků na závazky pocházejících z roku N a zvýšené v souladu s čl. 3 odst. 4 této dohody, a nejpozději tři roky po skončení programu Horizont Evropa, vypočítá Unie úpravu provozního příspěvku za rok N tak, že provozní příspěvek Kosova sníží o částku získanou uplatněním upraveného klíče pro stanovení příspěvku za rok N na zrušené závazky přijaté v každoročně v souvislosti se závazky za rok N financované z rozpočtu Unie nebo z prostředků, jejichž přidělení na závazek bylo zrušeno a které lze opětovně poskytnout.
 Jsou-li zrušeny částky pocházející z vnějších účelově vázaných příjmů v roce N (které mají zahrnovat prostředky na závazky a u částek podle nařízení Rady (EU) 2020/2094 též roční orientační částky v rámci programování víceletého finančního rámce), které nevyplývají z finančních příspěvků na program Horizont Evropa od jiných dárců, sníží se provozní příspěvek Kosova o částku získanou uplatněním upraveného klíče pro stanovení příspěvku za rok N na zrušenou částku.
 II. Automatická korekce provozního příspěvku kosova
 1.
 Pro výpočet automatické korekce podle článku 4 této dohody se použijí tyto postupy:
 a)
 „granty udělenými na základě soutěžního řízení“ se rozumí granty udělené prostřednictvím výzev k předkládání návrhů, u nichž mohou být koneční příjemci určeni v době výpočtu automatické korekce. Finanční podpora třetím stranám ve smyslu článku 204 finančního nařízení je vyloučena;
 b)
 je-li právní závazek uzavřen s konsorciem, částkami použitými ke stanovení počáteční výše právního závazku jsou kumulativní částky přidělené příjemcům, kteří jsou subjekty z Kosova, v souladu s orientačním rozpisem rozpočtu v grantové dohodě;
 c)
 všechny částky právních závazků odpovídající grantům uděleným na základě soutěžního řízení se stanoví pomocí elektronického systému Evropské komise eCorda a budou získány druhou středu měsíce února roku N+2;
 d)
 „neintervenčními náklady“ se rozumí náklady programu jiné než granty udělené na základě soutěžního řízení, včetně podpůrných výdajů, administrativy specifické pro jednotlivé programy a jiných akcí (3);
 e)
 částky přidělené mezinárodním organizacím jakožto právním subjektům, které jsou konečným příjemcem (4), se považují za neintervenční náklady.
 2.
 Mechanismus se použije takto:
 a)
 Automatické opravy pro rok N v souvislosti s plněním prostředků na závazky


text:
pro rok N, zvýšené v souladu s čl. 3 odst. 4 této dohody, se použijí na základě údajů za rok N a rok N+1 zjištěných v roce N+2 ze systému e-Corda, jak je uvedeno v části II odst. 1 písm. c) této přílohy, poté co byly na příspěvek Kosova na program Horizont Evropa použity veškeré úpravy v souladu s čl. 3 odst. 8 této dohody. Příslušnou částkou bude částka grantů udělených na základě soutěžního řízení, pro něž jsou v době výpočtu korekce k dispozici údaje;
 b)
 Počínaje rokem N+2 až do roku 2029 se výše automatické korekce pro rok N vypočítá jako rozdíl mezi:
 i.
 celkovou částkou grantů udělených na základě soutěžního řízení přidělených Kosovu nebo právním subjektům z Kosova jako závazky přijaté v souvislosti s rozpočtovými prostředky na rok N;
 ii.
 částkou upraveného provozního příspěvku Kosova na rok N vynásobenou poměrem mezi:
 A.
 částkou grantů udělených na základě soutěžního řízení v rámci prostředků na závazky v roce N, zvýšenou v souladu s čl. 3 odst. 4 této dohody;
 B.
 součtem všech schválených rozpočtových prostředků na závazky v roce N, včetně neintervenčních nákladů.
 III. Platba finančního příspěvku Kosova, platba úprav provozního příspěvku Kosova a platba automatické korekce použitelné na provozní příspěvek Kosova
 1.
 Komise sdělí Kosovu co nejdříve, nejpozději však při první výzvě k zaplacení finančních prostředků v rozpočtovém roce, tyto informace:
 a.
 částky v prostředcích na závazky v rozpočtu Unie, které byly s konečnou platností přijaty pro daný rok pro rozpočtové položky zahrnující účast Kosova v programu Horizont Evropa, případně zvýšené v souladu s čl. 3 odst. 4 této dohody;
 b.
 výši poplatku za účast podle čl. 3 odst. 7 této dohody;
 c.
 od roku N+1 provádění programu Horizont Evropa informaci o čerpání prostředků na závazky odpovídajících rozpočtovému roku N, zvýšených v souladu s čl. 3 odst. 4 této dohody, a o úrovni zrušených závazků;
 d.
 u části programu Horizont Evropa, kde jsou tyto informace nezbytné pro výpočet automatické korekce, úroveň závazků přijatých ve prospěch právních subjektů z Kosova, rozepsaných podle odpovídajícího roku rozpočtových položek a související celkové úrovně závazků.
 Na základě návrhu rozpočtu Komise co nejdříve a nejpozději do 1. září rozpočtového roku předloží odhad informací podle písmen a) a b) pro následující rok.
 2.
 Nejpozději v dubnu a v červnu každého rozpočtového roku vydá Komise výzvu Kosovu k zaplacení za jeho účast podle této dohody.
 Každá výzva k platbě stanoví splatnost šesti dvanáctin příspěvku Kosova nejpozději do 30 dnů od vydání této výzvy k platbě.
 Pro první rok provádění této dohody vydá Komise do 60 dnů po dni, kdy tato dohoda začne mít právní účinky, jedinou výzvu k platbě.
 3.
 V každém roce počínaje rokem 2023 odráží výzva k platbě rovněž částku automatické korekce použitelné na provozní příspěvek zaplacený za rok N–2.
 Výzva k platbě vydaná nejpozději v dubnu může rovněž zahrnovat úpravy finančního příspěvku placeného Kosovem na provádění, řízení a provoz předchozího rámcového programu (předchozích rámcových programů) pro výzkum a inovace, jehož nebo jichž se Kosovo účastnilo.
 Pro každý z rozpočtových let 2028, 2029 a 2030


text:
bude Kosovu vyplacena nebo Kosovem zaplacena částka vyplývající z automatické korekce použité na provozní příspěvek placený Kosovem v letech 2026 a 2027 nebo z úprav provedených v souladu s čl. 3 odst. 8 této dohody.
 4.
 Kosovo uhradí svůj finanční příspěvek podle této dohody v souladu s částí III této přílohy. Pokud Kosovo neuhradí platbu do dne splatnosti, zašle Komise formální upomínku.
 V případě prodlení s platbou finančního příspěvku se Kosovu účtují úroky z prodlení z částky dlužné ke dni splatnosti.
 Úrokovou sazbou pro pohledávky nezaplacené ke dni splatnosti je sazba uplatňovaná Evropskou centrální bankou na její hlavní refinanční operace zveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie platná první kalendářní den měsíce, ve kterém je pohledávka splatná, zvýšená o jeden a půl procentního bodu.
 (1) Patří sem zejména zdroje z Nástroje Evropské unie na podporu oživení zřízeného nařízením Rady (EU) 2020/2094 ze dne 14. prosince 2020, kterým se zřizuje Nástroj Evropské unie na podporu oživení, jehož účelem je podpořit oživení po krizi COVID-19 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 27).
 (2) Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 23.
 (3) Mezi jiné akce patří zejména zadávání veřejných zakázek, udělování cen, finanční nástroje, přímé akce Společného výzkumného střediska, příspěvky (OECD, Eureka, IPEEC, IEA,...), odborníci (hodnotitelé, monitorování projektů) atd.
 (4) Částky pro mezinárodní organizace by byly považovány za neintervenční náklady pouze tehdy, jsou-li tyto organizace konečnými příjemci. To se nevztahuje na případy, kdy je mezinárodní organizace koordinátorem projektu (rozděluje finanční prostředky jiným koordinátorům).
 PŘÍLOHA II
 Neúplný seznam rovnocenných programů, projektů a akcí Kosova či jejich částí
 Programy, projekty, akce a činnosti Kosova, které jsou považovány za rovnocenné programu Horizont Evropa, jsou uvedeny v tomto neúplném seznamu:
 1. Granty na krátkodobou mobilitu
 Upraveno správním pokynem MESTI č. 28/2016 (1)
 Program podporuje krátkodobé pobyty kosovských výzkumných pracovníků v akademických a výzkumných institucích mimo Kosovo, jakož i účast kosovských výzkumných pracovníků na mezinárodních konferencích konaných mimo Kosovo.
 2. Grantový program pro výzkum menšího rozsahu
 Upraveno správním pokynem MESTI č. 26/2016 (2)
 Program poskytuje kosovským výzkumným subjektům finanční prostředky na výzkumné projekty menšího rozsahu, a to na dobu šesti až dvanácti měsíců a v celkové hodnotě grantu až 10 000 EUR. Program vyžaduje účast mezinárodních odborníků jako poradců.
 3. Finanční podpora na vědecké publikace
 Upraveno správním pokynem MESTI č. 27/2016 (3)
 Program poskytuje finanční prostředky na zveřejňování vědeckých monografií až do výše 3 000 EUR. V současné době je určen pro právnické a fyzické osoby působící v Kosovu.
 4. Finanční podpora na publikace v časopisech s faktorem dopadu
 Upraveno správním pokynem MESTI č. 1/2017 (4)
 Program poskytuje finanční prostředky na publikování dokumentů vypracovaných při výzkumu prováděném v Kosovu v časopisech indexovaných na webových stránkách Science a Scopus. Pokrývá až 80 % nákladů na publikování.
 (1) https://masht.rks-gov.net/uploads/2017/01/28-ua-masht-nr-28-per-grandet-afatshkurta-te-mobiliteteve-rotated.pdf
 (2) https://masht.rks-gov.net/uploads/2017/01/ua-per-aplikim-ne-projektet-e-vogla-shkencore-rotated-1.pdf
 (3) https://masht.rks-gov.net/uploads/2016/12/rotated-1.pdf
 (4) https://masht.rks-gov.net/uploads/2017/08/1-2017-ua-per-publikime-dhe-botime-shkencore-rotated.pdf
 PŘÍLOHA III
 Řádné finanční řízení
 Ochrana finančních zájmů a vymáhání
 Článek 1
 Přezkumy a audity
 1. Evropská unie má právo provádět v souladu s použitelnými akty jednoho nebo více orgánů či institucí Unie a podle příslušných dohod a/nebo smluv technické, vědecké, finanční


text:
nebo jiné druhy přezkumů a auditů v prostorách jakékoli fyzické nebo právnické osoby, která má bydliště, resp. sídlo v Kosovu a přijímá finanční prostředky Evropské unie, jakož i jakékoli třetí strany s bydlištěm nebo se sídlem v Kosovu, která je zapojena do čerpání finančních prostředků Unie. Tento přezkum a audity mohou provádět zástupci orgánů a institucí Evropské unie, zejména Evropské komise a Evropského účetního dvora, nebo jiné osoby pověřené Evropskou komisí.
 2. Zástupci orgánů a institucí Evropské unie, zejména Evropské komise a Evropského účetního dvora, a ostatní osoby pověřené Evropskou komisí musí mít odpovídající přístup k místům, dílům a dokumentům (jak v elektronické, tak v tištěné podobě) a ke všem informacím požadovaným k provádění těchto auditů, včetně práva na získání fyzické/elektronické kopie a výňatků z jakéhokoli dokumentu nebo obsahu jakéhokoli datového nosiče, které jsou v držení auditované fyzické nebo právnické osoby nebo auditované třetí osoby.
 3. Kosovo nesmí zástupcům a ostatním osobám uvedeným v odstavci 2 bránit ani činit žádné zvláštní překážky v právu na vstup do Kosova a přístupu do prostor, kde mají vykonávat své povinnosti podle tohoto článku.
 4. Přezkumy a audity mohou být provedeny i po pozastavení uplatňování této dohody podle jejího čl. 9 odst. 5, po ukončení prozatímního uplatňování nebo po jejím vypovězení za podmínek stanovených v platných aktech jednoho nebo více orgánů či institucí Evropské unie a podle příslušných dohod a/nebo smluv týkajících se jakéhokoli právního závazku k plnění rozpočtu Unie, do něhož Evropská unie vstoupí před datem, kdy pozastavení uplatňování této dohody podle čl. 9 odst. 5, ukončení prozatímního uplatňování nebo vypovězení této dohody nabude účinnosti.
 Článek 2
 Boj proti nesrovnalostem, podvodům a jiným trestným činům, které mají dopad na finanční zájmy Unie
 1. Evropská komise a Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) jsou oprávněny provádět na území Kosova správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě. Tato vyšetřování se provádějí v souladu s podmínkami stanovenými v platných aktech jednoho nebo více orgánů Unie.
 2. Příslušné kosovské orgány informují Evropskou komisi nebo úřad OLAF v přiměřené době o všech zaznamenaných skutcích nebo podezřeních, které se týkají nesrovnalosti, podvodů nebo jiné protiprávní činnosti, jež mají dopad na finanční zájmy Unie.
 3. Kontroly a inspekce na místě mohou být prováděny v prostorách jakékoli fyzické nebo právnické osoby, která má bydliště, resp. sídlo v Kosovu a přijímá finanční prostředky Unie, jakož i v prostorách jakékoli třetí strany s bydlištěm nebo se sídlem v Kosovu, která je zapojena do čerpání finančních prostředků Unie.
 4. Kontroly a inspekce na místě připravuje a provádí Komise nebo úřad OLAF v úzké spolupráci s příslušným kosovským orgánem určeným kosovskou vládou. Tento určený orgán je včas informován o předmětu, účelu a právním základě těchto kontrol a inspekcí, aby mohl být nápomocen. Za tímto účelem se mohou kontrol a inspekcí na místě účastnit úředníci příslušných kosovských orgánů.
 5. Kontroly a inspekce na místě mohou být na žádost kosovských orgánů prováděny společně s Evropskou komisí nebo úřadem OLAF.
 6. Zástupci Komise a zaměstnanci úřadu OLAF musí mít přístup ke všem informacím o příslušných operacích


text:
a k jejich dokumentaci, které jsou pro řádné provádění kontrol a inspekcí na místě nezbytné, a to včetně počítačových údajů. Mohou zejména kopírovat příslušné dokumenty.
 7. Pokud se osoba, subjekt nebo jiná třetí strana kontrole nebo inspekci na místě brání, poskytnou kosovské orgány v souladu s kosovskými pravidly a předpisy Evropské komisi nebo úřadu OLAF pomoc potřebnou pro provedení kontroly nebo inspekce na místě. Tato pomoc zahrnuje přijetí vhodných preventivních opatření podle kosovských právních předpisů, zejména za účelem ochrany důkazů.
 8. Evropská komise nebo úřad OLAF informuje kosovské orgány o výsledku těchto kontrol a inspekcí. Evropská komise nebo úřad OLAF zejména co nejdříve sdělí příslušnému kosovskému orgánu veškeré zjištěné nebo domnělé nedostatky, o kterých se během kontroly nebo inspekce na místě dozvěděla.
 9. Aniž je dotčeno uplatňování kosovského trestního práva, může Evropská komise uložit správní opatření a sankce kosovským právnickým nebo fyzickým osobám, které se účastní provádění programu nebo činnosti v souladu s právními předpisy Evropské unie.
 10. Pro účely řádného provádění tohoto článku si Evropská komise nebo úřad OLAF a příslušné kosovské orgány pravidelně vyměňují informace a na žádost jedné ze stran této dohody spolu navzájem konzultují.
 11. Pro usnadnění účinné spolupráce a výměny informací s úřadem OLAF určí Kosovo kontaktní místo.
 12. Výměna informací mezi Evropskou komisí nebo úřadem OLAF a příslušnými kosovskými orgány se uskutečňuje s náležitým ohledem na požadavky na důvěrnost. Osobní údaje zahrnuté do výměny informací jsou chráněny v souladu s platnými pravidly.
 13. Kosovské orgány spolupracují s Úřadem evropského veřejného žalobce, aby mu umožnily plnit v souladu s platnými právními předpisy jeho povinnost vyšetřovat, stíhat a podat žalobu na pachatele a spolupachatele trestných činů poškozujících finanční zájmy Evropské unie.
 Článek 3
 Vymáhání a vykonatelnost
 1. Rozhodnutí přijatá Evropskou komisí o uložení peněžité povinnosti právnickým nebo fyzickým osobám jiným než státům v souvislosti s jakýmikoli nároky vyplývajícími z programu Horizont Evropa jsou v Kosovu vykonatelná. Doložka vykonatelnosti se připojí k rozhodnutí po jeho přezkoumání omezeném jen na ověření pravosti kosovským orgánem, který k tomu určí vláda Kosova. Kosovská vláda oznámí jí určený orgán Komisi a Soudnímu dvoru Evropské unie. V souladu s článkem 4 je Evropská komise oprávněna oznámit tato vymahatelná rozhodnutí přímo fyzickým a právnickým osobám usazeným v Kosovu. Výkon rozhodnutí je proveden v souladu s kosovským právem a soudním řádem.
 2. Rozsudky a usnesení Soudního dvora Evropské unie vydané na základě rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě nebo dohodě týkající se programů, činností, akcí nebo projektů Unie jsou v Kosovu vykonatelné stejným způsobem jako rozhodnutí Evropské komise uvedená v odstavci 1.
 3. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc přezkoumat zákonnost rozhodnutí Komise uvedeného v odstavci 1 a pozastavit jeho výkon. Kontrola řádného provádění výkonu rozhodnutí však spadá do pravomoci soudních orgánů Kosova.
 Článek 4
 Komunikace a výměna informací
 Orgány a instituce Evropské unie, které se účastní provádění programu Horizont Evropa nebo mají nad tímto programem kontrolu, jsou oprávněny komunikovat přímo, mimo jiné prostřednictvím systémů elektronické výměny, s jakoukoli fyzickou nebo právnickou osobou, která má bydliště, resp. sídlo v Kosovu a přijímá finanční prostředky Unie,


text:
 15.12.2016
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 341/74
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 173/2015
 ze dne 11. června 2015,
 kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody [2016/2208]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala i spolupráci v oblasti volného pohybu pracovníků, koordinace systémů sociálního zabezpečení a opatření týkajících se migrujících osob, včetně migrujících osob z třetích zemí.
 (2)
 Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2015,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V čl. 5 odst. 5 a 13 Protokolu 31 k Dohodě o EHP se slova „rozpočtový rok 2014“ nahrazují slovy „rozpočtové roky 2014 a 2015“.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Použije se ode dne 1. ledna 2015.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 11. června 2015.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gianluca GRIPPA
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 4.8.2016
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 211/10
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 79/2015
 ze dne 30. dubna 2015,
 kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP [2016/1262]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1114/2014 ze dne 21. října 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 2075/2005, kterým se stanoví zvláštní předpisy pro úřední kontroly trichinel v mase (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Toto rozhodnutí se týká právních předpisů o veterinárních otázkách. Jak je uvedeno v odvětvových úpravách v příloze I Dohody o EHP, právní předpisy o veterinárních otázkách se nepoužijí na Lichtenštejnsko po celou dobu, po niž je na Lichtenštejnsko rozšířena působnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty. Toto rozhodnutí se tudíž na Lichtenštejnsko nepoužije.
 (3)
 Příloha I Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 54 (nařízení Komise (ES) č. 2075/2005) části 6.2 kapitoly I přílohy I Dohody o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32014 R 1114: prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1114/2014 ze dne 21. října 2014 (Úř. věst. L 302, 22.10.2014, s. 46).“
 Článek 2
 Znění prováděcího nařízení (EU) č. 1114/2014 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. května 2015 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 30. dubna 2015.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 302, 22.10.2014, s. 46.
 (*) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 30.4.2015
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 111/3
 POZMĚNĚNÁ DOHODA
 o vytvoření Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři
 Smluvní strany,
 PŘIPOMÍNAJÍCE mezinárodní právo, jak vyplývá z příslušných ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982,
 ODVOLÁVAJÍCE SE na Dohodu o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací ze dne 4. prosince 1995, Dohodu k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři ze dne 24. listopadu 1993, jakož i na další příslušné mezinárodní nástroje týkající se ochrany a řízení živých mořských zdrojů,
 PŘIHLÍŽEJÍCE KE kodexu chování pro odpovědný rybolov přijatému na dvacátém osmém zasedání konference Organizace OSN pro výživu a zemědělství dne 31. října 1995 a souvisejícím nástrojům přijatým na konferenci Organizace OSN pro výživu a zemědělství,
 MAJÍCE SPOLEČNÝ ZÁJEM na rozvoji a náležitém využití živých vodních zdrojů ve Středozemním moři a v Černém moři (dále jen „oblast použití“),
 UZNÁVAJÍCE zvláštnosti různých subregionů v oblasti použití,
 ODHODLÁNY zajistit dlouhodobé zachování a udržitelné využívání živých mořských zdrojů a mořských ekosystémů v oblasti použití,
 UZNÁVAJÍCE hospodářské, sociální a nutriční přínosy vyplývající z udržitelného využívání živých mořských zdrojů v oblasti použití,
 UZNÁVAJÍCE DÁLE, že státy mají podle ustanovení mezinárodního práva spolupracovat při zachování a řízení živých mořských zdrojů a při ochraně svých ekosystémů,
 POTVRZUJÍCE, že odpovědně spravovaná akvakultura snižuje stres živých mořských zdrojů a hraje významnou roli v propagaci a lepším využívání vodních živých zdrojů, včetně zajištění potravin,
 VĚDOMY si nutnosti bránit nepříznivým důsledkům na mořské prostředí, uchovat biologickou rozmanitost a omezit nebezpečí dlouhodobých nebo nevratných důsledků využívání živých mořských zdrojů na minimum,
 S VĚDOMÍM TOHO, že účinné zachování a řízení se musí zakládat na nejlepších dostupných vědeckých poznatcích a na uplatnění přístupu předběžné opatrnosti,
 UVĚDOMUJÍCE SI důležitost pobřežních rybářských komunit a potřebu zapojit rybáře a příslušné profesní organizace a organizace občanské společnosti do rozhodovacích procesů;
 ODHODLÁNY účinně spolupracovat a přijímat opatření k předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu,
 UZNÁVAJÍCE zvláštní požadavky rozvojových států na pomoc, aby se mohly účinně podílet na ochraně, řízení a chovu živých mořských zdrojů,
 PŘESVĚDČENY, že ochrana a udržitelné využívání živých mořských zdrojů v oblasti použití a ochrana mořských ekosystémů, v nichž se tyto zdroje vyskytují, hrají významnou roli při modrém růstu a udržitelném rozvoji,
 UZNÁVAJÍCE potřebu vytvořit pro tyto účely v rámci Organizace OSN pro výživu a zemědělství podle článku XIV jejích stanov Generální komisi pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM),
 SE DOHODLY TAKTO:
 Článek 1
 (Definice)
 Pro účely této dohody se rozumí:
 a)
 „úmluvou z roku 1982“ Úmluva Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982;
 b)
 „dohodou z roku 1995“ Dohoda o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací ze dne 4. prosince 1995;
 c)
 „akvakulturou“ chov vodních živých zdrojů;
 d)
 „smluvní stranou“ stát nebo organizace pro regionální hospodářskou


text:
integraci tvořící komisi podle článku 4;
 e)
 „spolupracující nesmluvní stranou“ člen nebo přidružený člen organizace, jakož i státy, které členy organizace nejsou, avšak jsou členy Organizace spojených národů nebo jakékoliv její specializované agentury, které nejsou formálně přidruženy jako smluvní strana komise a která se řídí opatřeními uvedenými v čl. 8 písm. b);
 f)
 „rybolovem“ hledání, pokládání návnad, zjištění stanoviště, lov, odlov nebo výlov živých mořských zdrojů či jakákoli činnost, o níž lze odůvodněně předpokládat, že povede k pokládání návnad, zjištění stanoviště, lovu, odlovu nebo výlovu živých mořských zdrojů;
 g)
 „rybolovnou kapacitou“ maximální množství ryb, které může být uloveno v rámci jednoho druhu rybolovu nebo v rámci jedné rybářské jednotky (např. rybář, společenství, plavidlo nebo loďstvo) za určité období (např. sezóna, rok), s ohledem na biomasu a věkovou strukturu rybí populace a současný stav technologie při neexistenci regulovaných omezení odlovu při úplném využití všech dostupných prostředků;
 h)
 „intenzitou rybolovu“ počet rybolovných zařízení určitého druhu používaných v lovištích po danou časovou jednotku (např. počet hodin používání vlečných sítí za den, počet háků použitých za den nebo počet zátahů pobřežních nevodů za den). Pokud jsou použita dvě nebo více lovných zařízení, musí být příslušná intenzita upravena na určitý standardní typ a následně připočtena;
 i)
 „činnostmi spojenými s rybolovem“ jakákoli činnost na podporu nebo na přípravu rybolovu, včetně vykládky, balení, zpracování, překládky nebo přepravy ryb, jakož i zajištění pracovních sil, paliva, zařízení a jiných dodávek;
 j)
 „nezákonným, nehlášeným a neregulovaným rybolovem“ činnosti uvedené v odstavci 3 Mezinárodního akčního plánu pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, který přijala FAO v roce 2001;
 k)
 „maximálním udržitelným výnosem“ nejvyšší teoretický vyvážený výnos, který je možné nepřetržitě (v průměru) odebírat z populace za stávajících (průměrných) environmentálních podmínek, aniž by byl významně narušen proces reprodukce;
 l)
 „stěhovavými rybími populacemi“ populace, které se nacházejí ve výlučných ekonomických zónách a v oblastech mimo tyto zóny a v oblastech, které s těmito zónami sousedí;
 m)
 „plavidlem“ jakékoli plavidlo, člun nebo jiný typ lodi, které je používáno, vybaveno či zamýšleno k rybolovu nebo činnostem spojeným s rybolovem.
 Článek 2
 (Cíl)
 1. Smluvní strany tímto v rámci Organizace OSN pro výživu a zemědělství (dále jen „organizace“) zřizují komisi s názvem Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (dále jen „komise“), která bude pověřena vykonáváním funkcí a plněním povinností stanovených v této dohodě.
 2. Cílem této dohody je zajistit na biologické, sociální, ekonomické a environmentální úrovni zachování a udržitelné využívání živých mořských zdrojů, jakož i udržitelný rozvoj akvakultury v oblasti použití.
 3. Sídlem komise je Řím (Itálie).
 Článek 3
 (Oblast použití)
 1. Zeměpisná oblast použití této dohody zahrnuje všechny mořské vody Středozemního a Černého moře.
 2. Žádné ustanovení této dohody ani opatření nebo činnosti při jejím provádění nepředstavují uznání nároků nebo postojů kterékoli smluvní strany této dohody, pokud jde o právní status a rozlohu vod a území, které si takové smluvní strany nárokují.
 Článek 4
 (Členství)
 1. Členy komise se mohou stát členové a přidružení členové organizace, jakož i státy, které členy organizace nejsou, avšak jsou členy OSN a jakékoliv její


text:
specializované agentury,
 a)
 které jsou:
 i)
 pobřežními státy nebo přidruženými členy nacházejícími se zcela nebo zčásti v oblasti použití;
 ii)
 státy nebo přidruženými členy, jejichž plavidla loví nebo hodlají lovit v oblasti použití ty populace, na něž se vztahuje tato dohoda, nebo
 iii)
 regionálními organizacemi pro hospodářskou integraci, jejichž členem je jakýkoliv stát uvedený v bodu i) nebo ii) a na které tento stát přenesl pravomoci týkající se záležitostí, které spadají do oblasti působnosti této dohody,
 b)
 a které přijaly tuto dohodu v souladu s ustanoveními článku 23 níže.
 2. Pro účely této dohody se formulací „jejichž plavidla“ ve vztahu k regionální organizaci pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou, rozumí plavidla členského státu této regionální organizace pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou.
 Článek 5
 (Obecné zásady)
 Komise při plnění cílů této dohody:
 a)
 přijímá doporučení týkající se opatření pro zachování a řízení, jejichž cílem je zajistit dlouhodobou udržitelnost rybolovných činností, aby byly zachovány živé mořské zdroje, hospodářská a sociální životaschopnost rybolovu a akvakultura; při přijímání těchto doporučení komise věnuje zvláštní pozornost opatřením pro zabránění nadměrnému rybolovu a minimalizaci výmětů. Komise věnuje zvláštní pozornost též potenciálnímu dopadu na drobný rybolov a místní komunity;
 b)
 v souladu s čl. 8 písm. b) formuluje vhodná opatření založená na nejlepších dostupných vědeckých doporučeních, přičemž zohlední příslušné ekologické, hospodářské a společenské faktory;
 c)
 uplatňuje přístup předběžné opatrnosti v souladu s dohodou z roku 1995 a kodex chování pro odpovědný rybolov přijatý Organizací pro výživu a zemědělství;
 d)
 považuje akvakulturu, včetně rybolovu založeného na akvakultuře, za prostředek na podporu diverzifikace příjmu a stravy, a tím zajišťuje odpovědné využívání živých mořských zdrojů, zachování genetické rozmanitosti a minimalizuje nepříznivé dopady na životní prostředí a místní komunity;
 e)
 podle potřeby podporuje subregionální přístup k řízení rybolovu a rozvoji akvakultury za účelem lepšího řešení specifik Středozemního a Černého moře;
 f)
 přijímá vhodná opatření k zajištění souladu se svými doporučeními za účelem odrazení od nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu a jeho vymýcení;
 g)
 podporuje transparentnost ve svém procesu rozhodování a v ostatních činnostech; a
 h)
 vykonává všechny ostatní činnosti, které se jeví nezbytné, aby komise dosáhla výše definovaných cílů.
 Článek 6
 (Komise)
 1. Každá smluvní strana je na zasedáních komise zastoupena jedním delegátem, který může být doprovázen náhradníkem, odborníky a poradci. Účast na zasedáních komise neopravňuje náhradníky, odborníky ani poradce k hlasování, kromě případů, kdy náhradník zastupuje delegáta v době jeho nepřítomnosti.
 2. S výhradou odstavce 3 náleží každé smluvní straně jeden hlas. Pokud tato dohoda nestanoví jinak, jsou rozhodnutí komise přijímána většinou odevzdaných hlasů. Komise je usnášeníschopná, je-li přítomna většina členů.
 3. Regionální organizace pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou komise, může na každém zasedání komise nebo některého jejího pomocného orgánu využít počet hlasů rovnající se počtu jejích členských států, které mají právo na těchto zasedáních hlasovat.
 4. Regionální organizace pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou komise, uplatňuje práva spojená s členstvím střídavě se svými členskými státy, které jsou smluvními stranami komise, podle oblastí jejich příslušné působnosti. Pokaždé, když regionální organizace pro hospodářskou integraci, která je


text:
smluvní stranou komise, uplatní své právo hlasovat, její členské státy své právo neuplatní, a naopak.
 5. Každá smluvní strana komise může regionální organizaci pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou komise, nebo její členské státy, které jsou smluvními stranami komise, požádat, aby uvedly, kdo ze smluvních stran regionální organizace pro hospodářskou integraci nebo z jejích členských států má pravomoc řešit danou záležitost. Regionální organizace pro hospodářskou integraci nebo její příslušné členské státy žádosti vyhoví a tyto údaje poskytnou.
 6. Před každým zasedáním komise nebo jejího pomocného orgánu upřesní regionální organizace pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou komise, nebo její členské státy, jež jsou smluvní stranou komise, kdo z regionální organizace pro hospodářskou integraci nebo z jejích členských států má pravomoc řešit veškeré dané záležitosti a kdo má právo o daném bodu pořadu jednání hlasovat. Tento odstavec nebrání regionální organizaci pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou komise, nebo jejím členským státům, které jsou smluvními stranami komise, aby pro účely tohoto odstavce učinily jediné prohlášení, které zůstane platné pro záležitosti a body pořadu jednání, které budou přezkoumány na všech následných zasedáních, až na výjimky nebo změny, které bude možno před některým z těchto zasedání upřesnit.
 7. Pokud se bod pořadu jednání týká záležitostí, u nichž byla pravomoc přenesena na regionální organizaci pro hospodářskou integraci a které zároveň spadají do působnosti členských států, mohou se jednání zúčastnit regionální organizace pro hospodářskou integraci i její členské státy. V takovém případě se při přijímání rozhodnutí na zasedání zohlední pouze příspěvek té smluvní strany, která má právo hlasovat.
 8. Při určování usnášeníschopnosti na zasedáních komise se delegace regionální organizace pro hospodářskou integraci, která je smluvní stranou komise, zohlední pouze tehdy, má-li právo hlasovat o záležitosti, v jejímž případě má být komise usnášeníschopná.
 9. Na četnost, trvání a harmonogram zasedání a jiných schůzek a činností konaných pod záštitou komise se vztahuje zásada nákladové efektivity.
 Článek 7
 (Předsednictvo)
 Komise volí dvoutřetinovou většinou svého předsedu a dva místopředsedy. Tyto tři osoby tvoří předsednictvo komise, které vykonává svoji činnost v souladu s pravomocemi vymezenými v jednacím řádu.
 Článek 8
 (Funkce Komise)
 Komise v souladu se svými cíli a obecnými zásadami vykonává tyto funkce:
 a)
 pravidelně přezkoumává a posuzuje stav živých mořských zdrojů;
 b)
 v souladu s ustanoveními článku 13 vypracovává a doporučuje náležitá opatření, včetně opatření pro:
 i)
 zachování a řízení živých mořských zdrojů vyskytujících se v oblasti použití;
 ii)
 minimalizaci dopadu rybolovných činností na živé mořské zdroje a jejich ekosystém;
 iii)
 přijetí víceletých plánů řízení založených na ekosystémovém přístupu k rybolovu, které se vztahují na příslušné subregiony, za účelem zajištění zachování populací nad úroveň umožňující maximální udržitelný výnos, a které jsou v souladu s opatřeními přijatými již na úrovni jednotlivých států;
 iv)
 určení oblastí s omezením rybolovu na ochranu citlivých mořských ekosystémů (včetně, avšak nikoli výlučně oblastí, kde dochází k líhnutí ryb, a trdlišť) k podobným opatřením, která již mohou být zahrnuta do plánů řízení, nebo jako jejich doplněk;
 v)
 zajištění, pokud možno v elektronické podobě, shromažďování, předkládání, ověřování, uchovávání a šíření údajů a informací v souladu


text:
s příslušnými zásadami a požadavky na důvěrnost údajů;
 vi)
 přijetí opatření pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, včetně mechanismu pro účinné sledování, kontrolu a dohled;
 vii)
 řešení situací nedodržení předpisů, včetně prostřednictvím vhodného systému opatření. Komise vymezí tento systém opatření a způsob jejich provádění ve svém jednacím řádu;
 c)
 podporuje udržitelný rozvoj akvakultury;
 d)
 pravidelně přezkoumává sociálně ekonomické aspekty rybářského průmyslu, včetně shromažďování a vyhodnocování ekonomických a jiných údajů a informací, které jsou pro práci komise relevantní;
 e)
 podporuje rozvoj institucionálních kapacit a lidských zdrojů, zejména prostřednictvím vzdělávání, výcviku a odborné přípravy v oblastech příslušnosti komise;
 f)
 posiluje komunikaci a konzultace s občanskou společností, které se akvakultura a rybolov týkají;
 g)
 podněcuje, doporučuje, koordinuje a organizuje výzkumné a vývojové činnosti, včetně projektů spolupráce, v oblastech rybolovu a ochrany živých mořských zdrojů;
 h)
 přijímá a pozměňuje dvoutřetinovou většinou svých členů svůj jednací řád a finanční nařízení a jiná interní správní nařízení, která by mohla být potřebná pro výkon jejích funkcí;
 i)
 schvaluje svůj rozpočet a pracovní program a vykonává jakékoli další funkce, které mohou být potřebné pro dosažení cíle této dohody.
 Článek 9
 (Pomocné orgány Komise)
 1. Komise může v případě potřeby vytvářet dočasné, zvláštní nebo stálé pomocné orgány a pověřovat je zkoumáním otázek spojených s cíli, které komise sleduje, a vypracováváním příslušných zpráv a může rovněž vytvářet pracovní skupiny a pověřovat je zkoumáním zvláštních technických problémů a vydáváním doporučení. Mandát vytvořených pomocných orgánů je stanoven v jednacím řádu, přičemž je zohledněna potřeba subregionálního přístupu. Komise může též vytvořit zvláštní mechanismus pro oblast Černého moře, který bude usilovat o zajištění plného zapojení všech států podél Dunaje do rozhodování týkajících se řízení rybolovu, a to v souladu s jejich postavením v komisi.
 2. Předseda komise svolává pomocné orgány a pracovní skupiny uvedené v odstavci 1 tohoto článku ve dnech a na místa, která podle potřeby určuje předseda ve spolupráci s generálním ředitelem organizace.
 3. Vytvoření pomocných orgánů a pracovních skupin komise uvedených v odstavci 1 výše závisí na dostupnosti nezbytných finančních zdrojů, přičemž si Komise před přijetím rozhodnutí týkajícího se výdajů musí vyžádat od výkonného tajemníka zprávu o správních a finančních důsledcích.
 4. Každá smluvní strana má právo jmenovat do pomocného orgánu a pracovních skupin jednoho zástupce, kterého mohou na zasedáních doprovázet náhradníci, odborníci a poradci.
 5. Smluvní strany poskytnou dostupné informace, které jsou relevantní pro fungování každého pomocného orgánu a pracovní skupiny takovým způsobem, aby jim umožnily plnit jejich úkoly.
 Článek 10
 (Sekretariát)
 1. Sekretariát tvoří výkonný tajemník a zaměstnanci ve službách komise. Výkonný tajemník a zaměstnanci sekretariátu jsou jmenováni v souladu s podmínkami a postupy stanovenými ve správní příručce, služebním řádu a služebním pořádku organizace, které jsou platné všeobecně pro všechny zaměstnance organizace, a řídí se těmito podmínkami a postupy.
 2. Výkonný tajemník komise (dále jen „tajemník“) je jmenován generálním ředitelem se souhlasem komise nebo se souhlasem smluvních stran, dojde-li ke jmenování v období mezi pravidelnými zasedáními komise.
 3. Výkonný tajemník je v souladu s podmínkami stanovenými v jednacím řádu odpovědný za sledování provádění politik a


text:
činností komise a podává o tom zprávu komisi. Výkonný tajemník působí případně také jako výkonný tajemník dalších pomocných orgánů zřízených komisí.
 Článek 11
 (Finanční ustanovení)
 1. Na každém pravidelném zasedání přijme komise svůj samostatný rozpočet na tři roky, který může být každoročně na pravidelných zasedáních přezkoumán. Rozpočet bude přijat na základě shody smluvních stran, nebude-li však navzdory snahám možné na zasedání ke shodě dospět, bude se o dané záležitosti hlasovat a rozpočet se přijme dvoutřetinovou většinou smluvních stran komise.
 2. Každá smluvní strana se zaváže, že bude ročně do samostatného rozpočtu přispívat na základě klíče příspěvků, který na základě shody přijímá a mění komise. Tento klíč je uveden ve finančním nařízení.
 3. Každý nečlen organizace, který se stane smluvní stranou, je povinen uhradit příspěvek stanovený komisí na výdaje vzniklé organizaci v souvislosti s činností komise.
 4. Pokud komise se souhlasem generálního ředitele organizace nerozhodne jinak, jsou příspěvky splatné ve volně směnitelných měnách.
 5. Pro účely související s plněním svých úkolů může komise přijímat dary a jiné formy pomoci od organizací, jednotlivců a z jiných zdrojů. Komise může též přijímat dobrovolné příspěvky na obecné úrovni nebo příspěvky určené na některé ze zvláštních projektů nebo činností komise, které vykonává sekretariát. Dobrovolné příspěvky, dary a jiné formy obdržené pomoci jsou vloženy do svěřenského fondu zřízeného a spravovaného organizací v souladu s finančním nařízením a pravidly organizace.
 6. Smluvní strana, která je v prodlení s placením finančních příspěvků komisi, nemá v komisi hlasovací právo, pokud její nedoplatek dosahuje nebo přesahuje součet příspěvků za předchozí dva kalendářní roky. Komise však může takové smluvní straně povolit hlasovat v případě, že je přesvědčena, že nezaplacení bylo způsobeno okolnostmi nezávislými na vůli smluvní strany, avšak v žádném případě nemůže právo hlasovat prodloužit na více než dva nové kalendářní roky.
 Článek 12
 (Výdaje)
 1. Výdaje sekretariátu, včetně výdajů na zveřejňování a komunikaci, jakož i výdaje vzniklé předsedovi a místopředsedům komise při výkonu funkcí pro komisi mezi dvěma zasedáními komise, jsou schvalovány a hrazeny z rozpočtu komise.
 2. Výdaje na projekty pro výzkum a vývoj, které podnikají smluvní strany nezávisle na doporučení komise nebo podle něj, jsou schvalovány a hrazeny příslušnými smluvními stranami.
 3. Výdaje na projekty vzniklé v rámci spolupráce týkající se výzkumu a vývoje, jsou schvalovány a hrazeny, nejsou-li dostupné jiné finanční prostředky, jednotlivými smluvními stranami ve formě a v rozsahu, na nichž se vzájemně dohodnou.
 4. Výdaje, které vzniknou odborníkům, kteří byli přizváni k účasti na zasedáních komise a jejích pomocných orgánů v rámci jejich individuální působnosti, hradí komise.
 5. Výdaje komise se hradí z jejího samostatného rozpočtu, s výjimkou výdajů souvisejících se zaměstnanci a zařízením, které může poskytnout organizace. Výdaje, které ponese organizace, se schvalují a hradí v rámci dvouletého rozpočtu připraveného generálním ředitelem a schváleného shromážděním organizace v souladu s finančním nařízením a pravidly organizace.
 6. Výdaje na účast delegátů a jejich náhradníků, odborníků a poradců, kteří se jako zástupci vlád účastní zasedání komise a jejích pomocných orgánů, jakož i výdaje na účast pozorovatelů na zasedáních, nesou příslušné vlády nebo organizace. Vzhledem k tomu, že


text:
smluvní strany uznávají zvláštní požadavky rozvojových států v regionu, mohou být výdaje podle článku 17 a v závislosti na dostupnosti finančních zdrojů hrazeny z rozpočtu komise.
 Článek 13
 (Rozhodování)
 1. Doporučení uvedená v čl. 8 písm. b) se přijímají dvoutřetinovou většinou smluvních stran komise, které se účastní hlasování. Výkonný tajemník sdělí znění těchto doporučení všem smluvním stranám, spolupracujícím nesmluvním stranám a příslušným nesmluvním stranám.
 2. Smluvní strany komise se zavazují, že se budou řídit v souladu s tímto článkem všemi doporučeními přijatými podle čl. 8 písm. b), a to od data určeného komisí, avšak nikoli dříve než před uplynutím lhůty pro předkládání připomínek.
 3. Každá smluvní strana komise může ve lhůtě 120 dnů od data, kdy bylo doporučení oznámeno, k tomuto doporučení předložit připomínky a v tom případě není povinna se jím řídit. Připomínka by měla obsahovat písemné zdůvodnění připomínky a popřípadě návrhy alternativních opatření. Je-li ve lhůtě sto dvaceti dnů předložena připomínka, mohou všechny ostatní smluvní strany rovněž proti tomuto doporučení vystoupit kdykoliv v průběhu dodatečného období o délce šedesáti dnů. Smluvní strana může rovněž svoji připomínku kdykoliv stáhnout a doporučení provést.
 4. Pokud připomínky k doporučení předloží více než třetina smluvních stran komise, ostatní smluvní strany jsou zproštěny povinnosti se tímto doporučením řídit; všechny smluvní strany nebo kterákoli z nich se však mohou dohodnout, že se příslušným doporučením řídit budou.
 5. Výkonný tajemník neprodleně informuje všechny smluvní strany o obdržení nebo stažení jakékoliv připomínky.
 6. Pokud smluvní strany musí přijmout rozhodnutí o naléhavých záležitostech mezi dvěma zasedáními komise, mohou za výjimečných okolností na žádost smluvní strany, kterou určí výkonný tajemník po konzultaci s předsedou, použít jakékoli komunikační prostředky, včetně elektronických komunikačních prostředků, na přijetí rozhodnutí výlučně o procedurálních a správních záležitostech komise, včetně jakýchkoli jiných jejích pomocných orgánů, avšak tato možnost neplatí pro záležitosti týkající se výkladu a přijetí změn dohody nebo jednacího řádu.
 Článek 14
 (Povinnosti týkající se provádění rozhodnutí smluvními stranami)
 1. Smluvní strany komise se zavazují, že se budou řídit v souladu s ustanoveními tohoto článku všemi doporučeními komise podle čl. 8 písm. b), a to od data určeného komisí, avšak nikoli dříve než před uplynutím lhůty podle článku 14 pro předkládání připomínek.
 2. Každá smluvní strana provede případně přijatá doporučení ve vnitrostátních právních předpisech nebo příslušných právních nástrojích regionální organizace pro hospodářskou integraci. Smluvní strany každý rok podávají komisi zprávu, ve které uvedou, jakým způsobem doporučení vykonaly nebo provedly ve svém vnitrostátním právu, včetně poskytnutí všech relevantních legislativních dokumentů v souvislosti s doporučeními, které komise může požadovat, jakož i informace o monitorování a kontrole jejich rybolovu. Komise použije tyto informace k posouzení, zda jsou doporučení prováděna jednotně.
 3. Každá smluvní strana přijme opatření a spolupracuje, aby zajistila, že jsou plněny její povinnosti jako státu vlajky a státu přístavu v souladu s příslušnými mezinárodními nástroji, k nimž přistoupila, a doporučeními přijatými komisí.
 4. Komise se prostřednictvím postupu vedoucího ke zjištění případů nedodržení předpisů obrací na smluvní strany, které nedodržují doporučení přijatá komisí, s cílem vyřešit situaci nedodržování předpisů.
 5. Komise ve svém jednacím řádu určí


text:
vhodná opatření, která může komise přijmout, pokud zjistí, že smluvní strany její doporučení po delší dobu a neoprávněně nedodržují.
 Článek 15
 (Pozorovatelé)
 1. V souladu s pravidly organizace může komise pozvat pozorovatele z regionálních nebo mezinárodních vládních institucí a regionálních nebo mezinárodních či jiných nevládních organizací, včetně soukromého sektoru, či je na jejich žádost přizvat na zasedání, pokud jsou jejich cíle a zájmy společné s cíli a zájmy komise nebo pokud se jejich činnosti týkají komise nebo jejich pomocných orgánů.
 2. Každý člen nebo přidružený člen organizace, který není smluvní stranou komise, může být na vlastní žádost pozván na zasedání komise a na zasedání jejích pomocných orgánů jako pozorovatel. Pozorovatel může předkládat memoranda a účastnit se rozprav bez práva hlasovat.
 Článek 16
 (Spolupráce s jinými organizacemi a institucemi)
 1. Komise spolupracuje s ostatními mezinárodními organizacemi a institucemi v otázkách společného zájmu.
 2. Komise usiluje o vhodnou formu konzultací a spolupráce s jinými příslušnými organizacemi a institucemi, včetně uzavírání memorand o porozumění a dohod o partnerství.
 Článek 17
 (Uznání zvláštních požadavků rozvojových států, které jsou smluvními stranami)
 1. Komise plně uznává zvláštní požadavky rozvojových států, které jsou smluvními stranami této dohody, v souladu s příslušnými ustanoveními dohody z roku 1995.
 2. Smluvní strany mohou spolupracovat buď přímo nebo prostřednictvím komise pro účely uvedené v této dohodě a poskytovat pomoc při zjištěných potřebách.
 Článek 18
 (Nesmluvní strany)
 1. Komise prostřednictvím sekretariátu může vyzvat nesmluvní strany, jejichž plavidla provádějí rybolovnou činnost v oblasti použití, zejména pobřežní státy, aby plně spolupracovaly při provádění doporučení komise, včetně možnosti, že se stanou spolupracujícími nesmluvními stranami. Komise může na základě konsenzu mezi smluvními stranami přijmout žádost o udělení statusu spolupracující nesmluvní strany, avšak v případě, že po vynaložení veškerého úsilí není možné dosáhnout konsenzu, bude záležitost předložena k hlasování a status spolupracující nesmluvní strany bude udělen dvoutřetinovou většinou smluvních stran komise.
 2. Komise prostřednictvím sekretariátu slouží jako platforma pro výměnu informací týkajících se plavidel provádějících rybolovné činnosti nebo činnosti související s rybolovem v oblasti působnosti dohody, která plují pod vlajkami nesmluvních stran této dohody, a popřípadě identifikuje a řeší případy činností nesmluvních stran, které mají negativní dopad na cíl dohody, a to též prostřednictvím uplatňování sankcí v souladu s mezinárodním právem, které jsou stanoveny v jednacím řádu. Sankce mohou zahrnovat nediskriminační tržní opatření.
 3. Komise přijímá opatření, která jsou v souladu s mezinárodním právem a s touto dohodou, aby bránila rybolovu plavidel, která oslabují účinnost použitelných doporučení, a pravidelně podává zprávy o opatřeních přijatých v reakci na rybolovné činnosti nebo činnosti související s rybolovem prováděné nesmluvními stranami v oblasti působnosti dohody.
 4. Komise upozorňuje nesmluvní strany na činnosti, které podle názoru smluvní strany negativně ovlivňují provádění cíle této dohody.
 Článek 19
 (Urovnávání sporů týkajících se výkladu a uplatňování této dohody)
 1. V případě sporu mezi dvěma nebo více smluvními stranami, který se týká výkladu nebo uplatňování této dohody, dotčené strany povedou vzájemné konzultace s cílem nalézt řešení prostřednictvím vyjednávání, mediace, vyšetřování nebo jinými smírnými prostředky, které si samy zvolí.
 2. Pokud dotčené strany nedospějí k dohodě podle


text:
odstavce 1, mohou záležitost společně postoupit výboru, který sestává z jednoho zástupce jmenovaného každou stranou sporu a předsedy komise. Zjištění uvedeného výboru, ačkoli nejsou závazná, představují pro dotčené smluvní strany východisko pro nové projednávání sporné záležitosti.
 3. Spor týkající se výkladu nebo používání této dohody, není-li urovnán podle odstavce 1 nebo odstavce 2, může být v každém případě se souhlasem všech stran sporu předložen k rozhodčímu řízení. Výsledky rozhodčího řízení jsou pro strany závazné.
 4. V případech, kdy se spor předkládá k rozhodčímu řízení, je rozhodčí soud sestaven způsobem stanoveným v příloze této dohody. Příloha je nedílnou součástí této dohody.
 Článek 20
 (Vztak k jiným dohodám)
 Odkazy v této dohodě na úmluvu z roku 1982 nebo na jakoukoliv jinou mezinárodní úmluvu není dotčen postoj jakéhokoliv státu ve vztahu k podpisu, ratifikaci nebo přistoupení k úmluvě z roku 1982 ani k jiným dohodám, právům, pravomocím a povinnostem smluvních stran podle úmluvy z roku 1982 nebo dohody z roku 1995.
 Článek 21
 (Úřední jazyky Komise)
 Úředními jazyky komise jsou úřední jazyky organizace, které si určí sama komise. Delegace mohou na zasedáních a při sestavování zpráv a sdělení používat jakýkoliv z těchto jazyků. Používání úředních jazyků pro simultánní tlumočení a překlad dokumentů na statutárních zasedáních komise je stanoveno v jednacím řádu.
 Článek 22
 (Změny)
 1. Komise může tuto dohodu změnit dvoutřetinovou většinou všech smluvních stran. S výhradou odstavce 2 tohoto článku vstupují změny v platnost dnem jejich přijetí komisí.
 2. Změny, ze kterých vyplývají pro smluvní strany nové povinnosti, vstupují v platnost poté, co byly přijaty dvoutřetinovou většinou smluvních stran komise, a pro každou smluvní stranu pouze po jejich přijetí touto smluvní stranou. Listiny o přijetí změn zahrnujících nové povinnosti se uloží u generálního ředitele organizace a ten informuje o těchto přijetích a vstupech těchto změn v platnost všechny členy organizace, jakož i generálního tajemníka OSN. Práva a povinnosti smluvní strany, která nepřijala změny zahrnující další povinnosti, se nadále řídí ustanoveními této dohody, která byla v platnosti před změnou.
 3. Změny této dohody se předloží radě organizace, která je oprávněna je odmítnout, domnívá-li se, že jsou v rozporu s cíli a účely organizace nebo s ustanoveními její zakládající listiny. Považuje-li to rada organizace za vhodné, může změny zaslat konferenci organizace, která má tutéž pravomoc.
 Článek 23
 (Přijetí)
 1. Tato dohoda je otevřena k přijetí členům nebo přidruženým členům organizace.
 2. Komise může dvoutřetinovou většinou členů přijmout za členy další státy, které jsou členy OSN, jakékoliv její specializované agentury nebo Mezinárodní agentury pro atomovou energii a které předložily žádost o přijetí společně s prohlášením ve formě úřední listiny o tom, že přijímají tuto dohodu jako platnou k okamžiku přijetí.
 3. Smluvní strany komise, které nejsou členy ani přidruženými členy organizace, se mohou účastnit činností komise, pokud uhradí poměrnou část výdajů sekretariátu, která jim přísluší, jak byla stanovena na základě příslušných ustanovení finančního nařízení a pravidel organizace.
 4. Přijetí této dohody jakýmkoliv členem nebo přidruženým členem organizace se provede uložením listiny o přijetí u generálního ředitele organizace a nabývá účinku dnem, kdy generální ředitel tuto


text:
listinu přijme.
 5. Přijetí této dohody jakýmkoliv nečlenem organizace se provede uložením listiny o přijetí u generálního ředitele organizace a členství nabývá účinku dnem, kdy komise přijme žádost o členství v souladu s ustanoveními odstavce 2 tohoto článku.
 6. Generální ředitel organizace oznámí všem smluvním stranám komise, všem členům organizace a generálnímu tajemníkovi OSN veškerá přijetí, která nabyla účinku.
 7. Přijetí této dohody nesmluvními stranami může podléhat výhradám, které nabydou účinku po dvoutřetinovém schválení smluvními stranami komise. Výhrada smluvních stran, jejichž dotčené příslušné orgány se nevyjádřily do tří měsíců po dni oznámení, se považuje za přijatou. Pokud k takovému schválení nedojde, stát nebo regionální organizace pro hospodářskou integraci, který nebo která výhradu vznesl či vznesla, se smluvní stranou této dohody nestane. Generální ředitel organizace oznámí okamžitě všechny výhrady všem smluvním stranám komise.
 Článek 24
 (Vstup v platnost)
 Tato dohoda vstupuje v platnost dnem přijetí páté listiny o přijetí.
 Článek 25
 (Výhrady)
 1. Přijetí této dohody může podléhat výhradám, které nesmí být v rozporu s cíli této dohody a jsou učiněny podle obecných pravidel mezinárodního práva veřejného, jak jsou vyjádřena v ustanoveních části II oddílu 2 Vídeňské úmluvy o smluvním právu z roku 1969.
 2. Komise pravidelně posuzuje, zda výhrada může mít za následek nedodržení doporučení přijatých podle čl. 8 písm. b), a může zvážit přiměřená opatření podle svého jednacího řádu.
 Článek 26
 (Odstoupení od dohody)
 1. Každá smluvní strana může od této dohody odstoupit po uplynutí dvouletého období od data, kdy pro ni tato dohoda vstoupí v platnost, a to na základě předložení písemného oznámení o odstoupení generálnímu řediteli organizace, který o něm informuje všechny smluvní strany komise a členy organizace. Odstoupení nabývá účinku tři měsíce bezodkladně ode dne, kdy generální ředitel organizace oznámení obdrží.
 2. Smluvní strana může oznámit odstoupení týkající se jednoho či více území, za jejichž mezinárodní vztahy odpovídá. Oznamuje-li smluvní strana své odstoupení od komise, uvede území, na něž se toto odstoupení vztahuje. Není-li takové prohlášení učiněno, má se za to, že se odstoupení vztahuje na všechna území, za jejichž mezinárodní vztahy daná smluvní strana odpovídá, avšak s výjimkou přidružených členů.
 3. Každá smluvní strana, která oznámí svoje odstoupení od organizace, bude současně pokládána za odstoupivší od komise. Má se za to, že se toto odstoupení vztahuje na všechna území, za jejichž mezinárodní vztahy daná smluvní strana odpovídá, avšak s výjimkou přidružených členů.
 Článek 27
 (Ukončení platnosti)
 Tato dohoda automaticky pozbývá platnosti, jakmile v důsledku odstoupení od ní klesne počet smluvních stran komise pod pět, pokud zbývající smluvní strany jednomyslně nerozhodnou jinak.
 Článek 28
 (Osvědčení a registrace)
 Znění této dohody bylo původně vyhotoveno v Římě dne 24. září 1949 ve francouzském jazyce.
 Dvě kopie této dohody v arabském, anglickém, francouzském a španělském jazyce a všechny související změny osvědčuje předseda komise a generální ředitel organizace. Jedna z těchto dvou kopií se uloží v archivu organizace. Druhá se předá generálnímu tajemníkovi OSN k registraci. Generální tajemník dále osvědčí kopie této dohody a předá je všem členům organizace, jakož i nečlenům organizace, které jsou smluvními stranami dohody nebo se


text:
jimi stát mohou.
 PŘÍLOHA TÝKAJÍCÍ SE ROZHODČÍHO ŘÍZENÍ
 1.
 Rozhodčí soud uvedený v čl. 19 odst. 4 je složen ze tří rozhodců, kteří jsou jmenováni takto:
 a)
 Smluvní strana zahajující řízení sdělí jméno rozhodce druhé smluvní straně, která pak ve lhůtě 40 dnů po tomto oznámení sdělí jméno druhého rozhodce. V případě sporu mezi více než dvěma smluvními stranami jmenují strany, jež sledují stejný zájem, na základě společné dohody jednoho rozhodce. Smluvní strany pak ve lhůtě 60 dnů po jmenování druhého rozhodce jmenují třetího rozhodce, který nesmí být státním příslušníkem ani jedné ze smluvních stran a nesmí mít stejnou státní příslušnost jako některý z prvních dvou rozhodců. Třetí rozhodce bude předsedou soudu.
 b)
 Pokud nebyl druhý rozhodce jmenován ve stanovené lhůtě nebo pokud smluvní strany v předepsané lhůtě nedosáhnou dohody o třetím rozhodci, jmenuje tohoto rozhodce na žádost jedné ze smluvních stran generální tajemník organizace do dvou měsíců od přijetí žádosti.
 2.
 Rozhodčí soud rozhodne, kde bude mít své sídlo, a přijme svůj jednací řád.
 3.
 Rozhodčí soud provede svá rozhodnutí v souladu s ustanoveními této dohody a mezinárodním právem.
 4.
 Nález rozhodčího soudu se přijímá většinou jeho členů, kteří se nesmí zdržet hlasování.
 5.
 Kterákoli smluvní strana, která není stranou sporu, může se schválením rozhodčího soudu do řízení zasáhnout.
 6.
 Nález rozhodčího soudu je konečný a závazný pro všechny smluvní strany sporu, jakož i pro všechny smluvní strany zasahující do řízení, a je neprodleně vykonán. Na žádost jedné ze smluvních stran vedoucích spor nebo některé ze zasahujících smluvních stran podá rozhodčí soud výklad nálezu.
 7.
 Pokud na základě konkrétních okolností případu nerozhodne rozhodčí soud jinak, výdaje soudu, včetně odměny jeho členům ponesou smluvní strany sporu rovným dílem.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22006A0606(01)
 Dohoda o partnerství mezi Evropským společenstvím a Federativními státy Mikronésie o rybolovu ve Federativních státech Mikronésie
 Úřední věstník L 151 , 06/06/2006 S. 0003 - 0007
 Dohoda o partnerstvímezi Evropským společenstvím a Federativními státy Mikronésie o rybolovu ve Federativních státech MikronésieEVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ,dále jen "Společenství", aVLÁDA FEDERATIVNÍCH STÁTŮ MIKRONÉSIE,dále jen "FSM",dále jen "strany",VZHLEDEM k úzké spolupráci a srdečným vztahům mezi Společenstvím a FSM, zejména v souvislosti s dohodami z Lomé a z Cotonou, a k jejich společné vůli tyto vztahy dále udržovat a rozvíjet;VZHLEDEM k přání FSM podporovat rozumné využívání svých rybolovných zdrojů prostřednictvím zesílené spolupráce a přání rybářských plavidel Společenství mít přístup do výlučné hospodářské oblasti (VHO);PŘIPOMÍNAJÍCE, že pokud jde o zachování, řízení a rozumné využívání populací vysoce stěhovavých ryb, uplatňují FSM svou svrchovanost nebo jurisdikci v oblasti rozléhající se až 200 námořních mil od pobřežní linie;S OHLEDEM na Úmluvu OSN o mořském právu z roku 1982 a Dohodu OSN o rybolovných zdrojích;UVĚDOMUJÍCE si důležitost principů stanovených kodexem chování pro zodpovědný rybolov, který byl přijat na konferenci organizace FAO v roce 1995;POTVRZUJÍCE, že uplatňování svrchovaných práv přímořskými státy ve vodách spadajících pod jejich jurisdikci za účelem využívání, zachování a řízení živých zdrojů musí být prováděno v souladu se zásadami a postupy mezinárodního práva, jakož i v souladu s postupy stanovenými na regionální úrovni;ROZHODNUTY spolupracovat ve společném zájmu a podporovat posílení zodpovědného rybolovu s cílem zaručit dlouhodobé zachování a udržitelné využívání živých mořských zdrojů;PŘESVĚDČENY, že taková spolupráce musí mít formu iniciativ a opatření, která, ať přijímána společně či každou stranou samostatně, mají doplňující funkci, jsou v souladu s politikou a zaručují součinnost společného úsilí;ROZHODNUTY zahájit v tomto směru dialog, jehož cílem je definovat politiku v oblasti rybolovu ve FSM a určit vhodné prostředky pro zaručení účinného provádění této politiky, jakož i pro účast hospodářských subjektů a občanské společnosti v tomto procesu;USILUJÍCE stanovit podmínky a požadavky pro rybolovné činnosti plavidel Společenství ve výlučné hospodářské oblasti FSM, jakož i podporu Společenství pro posílení zodpovědného rybolovu v dané VHO;ROZHODNUTY pokračovat v užší hospodářské spolupráci v odvětví rybolovu a při souvisejících činnostech pomocí založení a rozvoje společných podniků s účastí společností z obou stran,SE DOHODLY TAKTO:Článek 1Oblast působnostiTato dohoda stanoví zásady, pravidla a postupy pro:a) hospodářskou, finanční, technickou a vědeckou spolupráci v odvětví rybolovu s cílem posílit zodpovědný rybolov ve VHO FSM a zaručit zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů, jakož i rozvoj odvětví rybolovu ve FSM;b) podmínky, jimiž se řídí přístup rybářských plavidel Společenství do VHO FSM;c) předpisy pro sledování rybolovu ve VHO FSM s cílem zajistit dodržování výše uvedených pravidel a podmínek;d) opatření pro účinné zachování a řízení populací ryb;e) prevenci nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu af) podporu spolupráce mezi hospodářskými subjekty včetně partnerství mezi společnostmi zaměřenými na rozvoj hospodářských činností v oblasti rybolovu a souvisejících činností, a to ve společném zájmu.Článek 2DefinicePro účely této dohody se:a) "orgány FSM" rozumí Národní orgán pro řízení mořských zdrojů (National Oceanic Resource Management Authority – NORMA);b) "orgánem Společenství" rozumí Evropská komise;c) "výlučnou hospodářskou oblastí FSM" rozumí vody, které, pokud jde


text: o rybolov, spadají pod svrchovanost nebo jurisdikci FSM, a které jsou vymezeny v hlavě 18 a 24 sbírky zákonů Federativních států Mikronésie;d) "plavidlem Společenství" rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované ve Společenství;e) "společným podnikem" rozumí obchodní společnost založená ve FSM majiteli plavidel nebo vnitrostátními podniky stran s cílem zapojit se do rybolovných nebo souvisejících činností;f) "smíšeným výborem" rozumí výbor složený z představitelů Společenství a FSM, jehož funkce jsou popsány v článku 9 této dohody;g) "rybolovem" rozumí:i) hledání, lov, odběr nebo sběr ryb,ii) pokusy o hledání, lov, odběr nebo sběr ryb,iii) provádění jakékoli jiné činnosti, která může logicky vést k nacházení, lovu, odběru nebo sběru ryb,iv) umísťování, hledání nebo opravování zařízení na shromažďování ryb nebo podobných elektronických zařízení jako jsou radiomajáky,v) jakákoli činnost na moři přímo podporující nebo připravující kteroukoli činnost popsanou v pododstavcích i) až iv) avi) používání jakéhokoli jiného vzdušného nebo námořního dopravního prostředku za účelem kterékoli činnosti popsané v pododstavcích i) až v) kromě případů nouze, kdy se jedná o zdraví nebo bezpečnost posádky nebo o bezpečnost plavidla;h) "rybářským plavidlem" rozumí jakékoli plavidlo používané nebo určené k používání za účelem rybolovu, včetně podpůrných plavidel, dopravních plavidel a jakýchkoli jiných plavidel přímo zapojených do takových rybolovných činností;i) "provozovatelem" rozumí každá osoba, která má na starosti nebo je odpovědná za provoz či řídí nebo kontroluje rybářské plavidlo, včetně majitele, pronajímatele nebo velitele;j) "překládkou" rozumí přeložení všech nebo části ryb z jednoho rybářského plavidla na palubu jiného rybářského plavidla v určeném přístavu.Článek 3Zásady a cíle týkající se provádění této dohody1. Strany se tímto zavazují podporovat zodpovědný rybolov ve VHO FSM podle zásady nediskriminace mezi různými loďstvy provádějícími rybolov v oblasti, aniž by byly dotčeny dohody uzavřené mezi rozvojovými zeměmi v dané zeměpisné oblasti, včetně vzájemných dohod o rybolovu.2. Strany spolupracují ve snaze pomoci FSM definovat a provádět politiku v odvětví rybolovu ve VHO FSM, a za tímto účelem zahájí politický dialog o potřebných reformách. Tímto se zavazují k vzájemnému informování a vzájemným konzultacím v případě jakékoli změny v odvětví rybářské politiky.3. Strany rovněž spolupracují při společném nebo jednostranném provádění hodnocení ex-ante, průběžných hodnocení a hodnocení ex-post, pokud jde o opatření, programy a činnosti prováděné na základě této dohody.4. Strany se tímto zavazují zajistit, že bude dohoda prováděna v souladu se zásadami řádného řízení hospodářských a sociálních záležitostí.5. Najímání námořníků ze FSM na palubu plavidel Společenství se řídí prohlášením Mezinárodní organizace práce (MOP) o zásadách a základních právech při práci, které se plnoprávně uplatňují na odpovídající smlouvy a obecné podmínky najímání. Zvláště se to týká svobody sdružování a faktického uznávání práva na kolektivní vyjednávání, jakož i odstranění diskriminace v zaměstnání a povolání.Článek 4Vědecká spolupráce1. Během období platnosti této dohody si budou Společenství a FSM vyměňovat informace o stávajícím stavu zdrojů ve VHO FSM. V případě potřeby se uskuteční společné vědecké zasedání, jehož cílem je doporučit opatření smíšenému výboru podle článku 9.2. Za účelem řízení a zachování živých mořských zdrojů v západním a středním Tichomoří, jakož i za účelem spolupráce v rámci příslušného vědeckého výzkumu se strany budou konzultovat