text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21996A0217(01)
 Úřední věstník L 040 , 17/02/1996 S. 0011 - 0031
 Prozatímní dohodao obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím, Evropským společenstvím uhlí a oceli a Evropským společenstvím pro atomovou energii na straně jedné a Moldavskou republikou na straně druhéEVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ UHLÍ A OCELI a EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII, dále jen "Společenství",na straně jedné aMOLDAVSKÁ REPUBLIKAna straně druhé,VZHLEDEM K TOMU, ŽE dne 28. listopadu 1994 byla mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Moldavskou republikou na straně druhé podepsána Dohoda o partnerství a spolupráci;VZHLEDEM K TOMU, ŽE cílem Dohody o partnerství a spolupráci je posílit a rozšířit vztahy navázané v minulosti, zejména Dohodou o obchodu a hospodářské a obchodní spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím, Evropským společenstvím pro atomovou energii a Svazem sovětských socialistických republik, podepsané dne 18. prosince 1989;VZHLEDEM K TOMU, ŽE je nutné zajistit rychlý rozvoj obchodních vztahů mezi smluvními stranami;VZHLEDEM K TOMU, ŽE za tím účelem je třeba co nejrychleji provést ustanovení Dohody o partnerství a spolupráci týkající se obchodu a obchodních otázek formou prozatímní dohody;VZHLEDEM K TOMU, ŽE tato ustanovení mají tedy nahradit příslušná ustanovení Dohody o obchodu a hospodářské a obchodní spolupráci;VZHLEDEM K TOMU, ŽE je nutné zajistit, aby v době do vstupu Dohody o partnerství a spolupráci v platnost a do zřízení Rady pro spolupráci mohl Smíšený výbor založený v rámci Dohody o obchodu a hospodářské a obchodní spolupráci vykonávat pravomoci, které Dohoda o partnerství a spolupráci dává Radě pro spolupráci;VZHLEDEM K TOMU, ŽE tyto pravomoci jsou nezbytné k provedení prozatímní dohody,SE ROZHODLY uzavřít tuto dohodu a za tím účelem jmenovaly jako své zplnomocněné zástupce:EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ:Javier Solana Madariagaministr zahraničních věcí Španělského království,úřadující předseda Rady Evropské unie,EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ UHLÍ A OCELI:EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII:Hans van den Broekčlen Komise Evropských společenství,MOLDAVSKÁ REPUBLIKA:Michail Popovministr zahraničních věcí Moldavské republiky,KTEŘÍ se po vzájemné výměně svých plných mocí, jež byly shledány v dobré a náležité formě,SE DOHODLI NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:I HLAVAOBECNÉ ZÁSADY[DPS Moldávie: hlava I]Článek 1[DPS Moldávie: článek 2]Dodržování demokracie, zásad mezinárodního práva a lidských práv, jak jsou vymezeny především Helsinským závěrečným aktem a Pařížskou chartou pro novou Evropu, dále dodržování zásad tržního hospodářství, vyjádřených zejména v dokumentech Bonnské konference KBSE, jsou základem vnitrostátní a zahraniční politiky stran a tvoří zásadní prvek partnerství a této dohody.II HLAVAOBCHOD SE ZBOŽÍM[DPS Moldávie: hlava III]Článek 2[DPS Moldávie: článek 10]1. Strany si vzájemně udělí doložku nejvyšších výhod ve všech oblastech, které se týkají:- dovozních a vývozních cel a poplatků, včetně metod výběru těchto cel a poplatků,- ustanovení o celním odbavení, tranzitu, skladech a překládce,- daní a ostatních vnitrostátních poplatků jakéhokoliv druhu, které se přímo nebo nepřímo vztahují na dovážené zboží,- způsobů platby a převodu těchto plateb,- předpisů upravujících prodej, nákup, dopravu, distribuci a používání zboží na vnitrostátním trhu.2. Ustanovení odstavce 1 se nevztahují na:a) výhody poskytnuté s cílem vytvořit celní unii nebo zónu volného obchodu nebo na základě vytvoření takové unie nebo zóny;b) výhody poskytnuté určitým zemím v souladu s pravidly GATT a s dalšími mezinárodními dohodami ve prospěch rozvojových zemí;c) výhody


text: poskytnuté sousedním zemím za účelem usnadnění příhraničního styku.3. Ustanovení odstavce 1 a čl. 3 odst. 3 se během přechodného období, které končí dnem přistoupení Moldavské republiky ke GATT nebo dnem 31. prosince 1998, nastane-li dříve, nevztahují na výhody stanovené v příloze I, které Moldavská republika poskytla jiným nezávislým státům počínaje dnem, který předchází dnu vstupu dohody v platnost.Článek 3[DPS Moldávie: článek 11]1. Strany souhlasí s tím, že nezbytnou podmínkou pro dosažení cílů této dohody je zásada svobody tranzitu zboží.2. V této souvislosti každá strana zajistí přes své území neomezený tranzit zboží pocházejícího z celního území nebo určeného pro celní území druhé strany.3. Mezi oběma stranami platí pravidla stanovená v čl. V odst. 2, 3, 4 a 5 GATT.4. Pravidly stanovenými v tomto článku nejsou dotčena zvláštní pravidla dohodnutá mezi stranami, která platí pro zvláštní odvětví, zejména dopravu, nebo výrobky.Článek 4[DPS Moldávie: článek 12]Aniž jsou dotčena práva a povinnosti vyplývající z mezinárodních úmluv o dočasném dovozu zboží, jimiž jsou obě strany vázány, poskytne kromě toho každá strana druhé straně osvobození od dovozních cel a poplatků na dočasně dovezené zboží, a to v případech a podle postupů stanovených jakoukoliv jinou mezinárodní úmluvou v této oblasti, kterou je strana vázána, a v souladu se svými právními předpisy. Je třeba vzít v úvahu podmínky, za nichž dotyčná strana přijala závazky vyplývající z takové úmluvy.Článek 5[DPS Moldávie: článek 13]Zboží pocházející z Moldavské republiky a ze Společenství se dováží do Společenství a Moldavské republiky bez množstevních omezení, aniž jsou dotčeny články 9, 12 a 13 přílohy II této dohody a ustanovení článků 77, 81, 244, 249 a 280 Aktu o přistoupení Španělska a Portugalska k Evropskému společenství.Článek 6[DPS Moldávie: článek 14]1. Výrobky území jedné strany dovážené na území druhé strany nepodléhají, přímo nebo nepřímo, daním nebo jiným vnitrostátním poplatkům jakéhokoli druhu vyšším než ty, které se uplatňují, přímo nebo nepřímo, na podobné domácí výrobky.2. Kromě toho se těmto výrobkům poskytuje zacházení neméně příznivé než to, které se poskytuje podobným výrobkům vnitrostátního původu, pokud jde o veškeré právní a správní předpisy a podmínky ovlivňující jejich vnitřní prodej, nabízení za účelem prodeje, nákup, dopravu, distribuci nebo použití. Tento odstavec nebrání použití rozdílných vnitřních poplatků za dopravu, které vycházejí výhradně z hospodářského provozu dopravních prostředků a nikoli ze státní příslušnosti výrobku.Článek 7[DPS Moldávie: článek 15]Následující články GATT se přiměřeně použijí mezi oběma stranami:i) čl. VII odst. 1, 2, 3, 4a, 4b, 5;ii) článek VIII;iii) článek IX;iv) článek X.Článek 8[DPS Moldávie: článek 16]Obchod se zbožím mezi smluvními stranami se uskutečňuje v tržních cenách.Článek 9[DPS Moldávie: článek 17]1. Pokud je určitý výrobek dovážen na území jedné ze stran v takovém zvýšeném množství nebo za takových podmínek, že to způsobuje nebo hrozí způsobit újmu domácím výrobcům podobných nebo přímo si konkurujících výrobků, Společenství nebo Moldavská republika, podle toho, které strany se tato situace týká, mohou přijmout vhodná opatření v souladu s následujícími podmínkami a postupy.2. Před přijetím jakýchkoli opatření nebo jakmile to bude možné, a to v případech, na něž se použije odstavec 4, buď Společenství nebo Moldavská republika poskytne Výboru pro

type: contracts

jurisdiction: EU


text: spolupráci příslušné informace za účelem nalezení řešení přijatelného pro obě strany.3. Jestliže v důsledku takových konzultacích strany nedosáhnou dohody do 30 dnů po informování Výboru pro spolupráci o akcích za účelem vyřešení situace, strana, která požádala o konzultace, může omezit dovozy dotyčných výrobků nebo přijmout jiná vhodná opatření v takovém rozsahu a po takovou dobu, jaká je nezbytná pro zabránění škodě nebo pro její napravení.4. Za kritických okolností, kdy by odklad způsobil těžko napravitelné škody, mohou strany přijmout opatření před uskutečněním konzultací, avšak za podmínky, že konzultace budou navrženy bezprostředně po přijetí těchto opatření.5. Při výběru opatření podle tohoto článku upřednostní strany taková opatření, která co nejméně narušují dosažení cílů této dohody.Článek 10[DPS Moldávie: článek 18]Nic v této hlavě, a zejména v článku 18, žádným způsobem neovlivňuje ani se nedotýká přijetí antidumpingových nebo vyrovnávacích opatření v souladu s článkem VI GATT, dohodou o provádění článku VI GATT, dohodou o provádění a používání článků VI, XVI a XXIII GATT nebo souvisejícími vnitrostátními právními předpisy kteroukoliv ze stran.Pokud jde o antidumpingové a antisubvenční šetření, každá strana souhlasí s tím, že prozkoumá informace předložené druhou strany a oznámí dotyčným zúčastněným stranám základní skutečnosti a kritéria, na jejichž základě se má provést konečné rozhodnutí. Před uvalením konečných antidumpingových nebo vyrovnávacích cel učiní strany vše, co je v jejich silách, aby dosáhly konstruktivního řešení problému.Článek 11[DPS Moldávie: článek 19]Tato dohoda nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu zboží odůvodněné veřejnou mravností, veřejným pořádkem, veřejnou bezpečností, ochranou zdraví a života lidí a zvířat nebo ochranou rostlin, ochranou přírodních zdrojů, ochranou národního bohatství umělecké, historické nebo archeologické hodnoty nebo ochranou duševního, průmyslového nebo obchodního vlastnictví nebo předpisy týkajícími se zlata a stříbra. Tyto zákazy nebo omezení však nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi stranami.Článek 12[DPS Moldávie: článek 20]Tato hlava se nevztahuje na obchod s textilními výrobky kapitol 50 až 63 kombinované nomenklatury. Obchod s těmito výrobky upravuje samostatná dohoda parafovaná dne 14. května 1993 a prozatímně prováděná od 1. ledna 1993.Článek 13[DPS Moldávie: článek 21]1. Obchod s výrobky, na které se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství uhlí a oceli, upravují ustanovení této hlavy s výjimkou článku 5.2. Zřizuje se kontaktní skupina pro otázky uhlí a oceli, která se skládá ze zástupců Společenství na jedné straně a ze zástupců Moldavské republiky na druhé straně.Kontaktní skupina si pravidelně vyměňuje informace o všech otázkách souvisejících s uhlím a ocelí, které jsou předmětem zájmu obou stran.Článek 14[DPS Moldávie: článek 22]Obchod s jaderným materiálem se uskutečňuje podle ustanovení smlouvy zakládající Evropské společenství pro atomovou energii. V případě nutnosti bude obchod s jaderným materiálem podléhat ustanovením zvláštní dohody, která bude uzavřena mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a Moldavskou republikou.III HLAVAPLATBY, HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ A DALŠÍ HOSPODÁŘSKÁ USTANOVENÍ[DPS Moldávie: hlavy V a VI]Článek 15[DPS Moldávie: článek 47]Strany se zavazují, že povolí veškeré platby na běžném účtu platební bilance ve volně směnitelné měně mezi rezidenty Společenství a Moldavské republiky, které souvisejí s pohybem zboží, služeb nebo osob uskutečněným v souladu s touto dohodou.Článek 16[DPS Moldávie: článek 48]1. Strany


text: se dohodly, že budou pracovat na nápravě nebo odstranění omezení hospodářské soutěže ze strany podniků nebo v důsledku státního zásahu, prostřednictvím použití svých právních předpisů o hospodářské soutěži nebo jinak, pokud tato omezení mohou ovlivnit obchod mezi Společenstvím a Moldavskou republikou.2. Aby se dosáhlo cílů uvedených v odstavci 1:2.1 strany zajistí, aby v oblasti své soudní pravomoci měly a vynucovaly právní předpisy reagující na omezení hospodářské soutěže podniky;2.2 smluvní strany upustí od poskytování státních podpor, které zvýhodněním určitých podniků nebo produkce zboží, jež není prvotní látkou ve smyslu GATT, nebo poskytováním služeb deformují nebo hrozí deformovat soutěž, pokud ovlivňují obchod mezi Společenstvím a Moldavskou republikou.2.3 na žádost jedné strany poskytne druhá strana informace o svých systémech podpor nebo o konkrétních jednotlivých případech státní podpory. Informace, které spadají pod právní předpisy smluvních stran o profesním nebo obchodním tajemství, není třeba poskytovat;2.4 smluvní strany prohlašují, pokud se týká státního obchodního monopolu, svou ochotu zajistit, aby od čtvrtého roku po vstupu této dohody v platnost byla vyloučena každá diskriminace týkající se podmínek zásobování a uvádění na trh mezi státními příslušníky smluvních stran;2.5 v případě veřejných podniků nebo podniků, jimž členské státy nebo Moldavské republika udělují výhradní práva, strany vyhlašují svou připravenost od čtvrtého roku ode dne vstupu této dohody v platnost zajistit, že nebude přijato ani se nezachová žádné opatření deformující obchod mezi Společenstvím a Moldavskou republikou v míře odporující příslušným zájmům stran. Toto ustanovení nebrání plnění, podle práva nebo ve skutečnosti, konkrétních úkolů přidělených takovým podnikům;2.6 období uvedené v odstavcích 2.4 a 2.5 lze po dohodě stran prodloužit.3. Na žádost Společenství nebo Moldavské republiky se mohou ve Výboru pro spolupráci uskutečnit konzultace o omezeních nebo deformacích hospodářské soutěže uvedených v odstavcích 1 a 2 a o vynucování jejich pravidel hospodářské soutěže, s výhradou omezení uložených právními předpisy o zveřejňování informací, důvěrnosti a obchodním tajemství. Konzultace mohou též zahrnout otázky výkladu odstavců 1 a 2.4. Strany, které mají zkušenosti s používáním pravidel hospodářské soutěže, věnují plnou pozornost tomu, aby druhé straně na vyžádání a v rámci dostupných zdrojů poskytly technickou pomoc při rozpracovávání a provádění pravidel hospodářské soutěže.5. Výše uvedená ustanovení se nikterak nedotýkají práva smluvních stran použít přiměřených prostředků, zejména těch, které jsou uvedeny v článku 10, proti narušování pohybu zboží nebo služeb.Článek 17[DPS Moldávie: článek 49]Na základě tohoto článku a přílohy III pokračuje Moldavská republika ve zlepšování ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví tak, aby do konce pátého roku po vstupu této dohody v platnost zajistila úroveň ochrany podobnou té, která existuje ve Společenství na základě předpisů Společenství, zejména těch uvedených v příloze III, včetně účinných prostředků k prosazení těchto práv.Článek 18[DPS Moldávie: článek 73]Vzájemná pomoc mezi správními orgány obou smluvních stran v celních záležitostech se uskutečňuje v souladu s ustanoveními protokolu, který je připojen k této dohodě.IV HLAVAINSTITUCIONÁLNÍ, OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ[DPS Moldávie: hlava X]Článek 19Smíšený výbor zřízený Dohodou o obchodu a hospodářské a obchodní spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Svazem sovětských socialistických republik, podepsanou dne 18. prosince 1989, vykonává úlohy, které mu ukládá tato dohoda, až do


text: zřízení Rady pro spolupráci ve smyslu článku 82 Dohody o partnerství a spolupráci.Článek 20Smíšený výbor je oprávněn přijímat doporučení za účelem dosahování cílů této dohody v případech v ní stanovených.Svá doporučení vydává ve shodě obou smluvních stran.Článek 21[DPS Moldávie: článek 86]Při zkoumání otázek vzniklých v rámci této dohody ve vztahu k ustanovení, které se týká článku GATT, vezme Smíšený výbor v co největší možné míře v úvahu výklad, který k tomuto článku obecně zastávají smluvní strany GATT.Článek 22[DPS Moldávie: článek 90]1. V rámci působnosti této dohody se každá ze stran zavazuje, že zajistí, aby fyzické a právnické osoby druhé strany měly bez diskriminace ve srovnání s jejími vlastními státními příslušníky přístup k příslušným soudům a správním orgánům stran, aby mohly hájit svá individuální práva a svá vlastnická práva, včetně práv týkajících se duševního, průmyslového nebo obchodního vlastnictví.2. V rámci své pravomoci a působnosti strany:- povzbudí přijetí rozhodčího řízení pro řešení sporů vzniklých na základě obchodních transakcí a spolupráce, které provedly hospodářské subjekty Společenství a Moldavské republiky,- souhlasí s tím, že v případech, kdy se spor předloží k rozhodčímu řízení, si každá strana sporu, s výjimkou případů, kdy předpisy rozhodčího centra vybraného smluvními stranami stanoví jinak, může zvolit svého vlastního rozhodce bez ohledu na jeho státní příslušnost a že předsedající třetí rozhodce nebo jediný rozhodce může být státním příslušníkem třetího státu,- doporučí svým hospodářským subjektům, aby si po vzájemné dohodě vybraly právo, jímž se řídí jejich smlouvy,- podpoří použití rozhodčích pravidel vypracovaných Komisí OSN pro mezinárodní obchodní právo (UNCITRAL) a podpoří vedení rozhodčího řízení v rozhodčím centru signatářského státu Úmluvy o uznání a výkonu cizích rozhodčích nálezů uzavřené dne 10. června 1958 v New Yorku.Článek 23[DPS Moldávie: článek 91]Tato dohoda nebrání straně, aby přijala opatření:a) která považuje za nezbytná pro zabránění úniku informací, který by byl v rozporu s jejími zásadními bezpečnostními zájmy;b) která se týkají výroby zbraní nebo obchodu s nimi, s municí nebo válečným materiálem nebo výzkumu, vývoje nebo výroby nepostradatelné pro obranné účely za předpokladu, že tato opatření nepoškodí podmínky hospodářské soutěže, pokud jde o výrobky, které nejsou výhradně určeny pro vojenské účely;c) která považuje za zásadní pro vlastní bezpečnost v případě závažných vnitřních nepokojů ohrožujících zachování práva a pořádku, v době války nebo vážného mezinárodního napětí představujícího hrozbu války nebo z důvodu plnění závazků přijatých k zachování míru a mezinárodní bezpečnosti;d) která považuje za nezbytná pro dodržování svých mezinárodních povinností a závazků při kontrole průmyslového zboží a technologie.Článek 24[DPS Moldávie: článek 92]1. V oblastech upravených touto dohodou, a aniž jsou dotčena zvláštní opatření v ní obsažená:- úprava uplatňovaná Moldavskou republikou vůči Společenství nesmí působit diskriminaci mezi členskými státy, jejich státními příslušníky nebo jejich společnostmi či firmami,- úprava uplatňovaná Společenstvím vůči Moldavské republice nesmí působit diskriminaci mezi moldavskými státními příslušníky nebo jejími společnostmi či firmami.2. Ustanovením odstavce 1 není dotčeno právo stran uplatňovat příslušná opatření jejich daňových předpisů vůči daňovým poplatníkům, kteří se nenacházejí ve stejné situaci, pokud jde o místo jejich pobytu.Článek 25[DPS Moldávie: článek 93]1. Kterákoli strana může předložit Smíšenému výboru spor ohledně provádění nebo výkladu


text: této dohody.2. Smíšený výbor může urovnat tento spor formou doporučení.3. V případě, že spor není možné urovnat podle odstavce 2, může kterákoli ze stran oznámit druhé straně jmenování dohodce; druhá strana poté musí do dvou měsíců jmenovat druhého dohodce. Při používání tohoto postupu se Společenství a členské státy považují za jednu stranu sporu.Třetího dohodce jmenuje Smíšený výbor.Doporučení dohodců se přijímají většinou hlasů. Tato doporučení nejsou pro strany závazná.Článek 26[DPS Moldávie: článek 94]Strany souhlasí s tím, že na žádost jedné ze stran bezodkladně zahájí a vhodnými cestami povedou konzultace a projednají veškeré záležitosti, které se týkají výkladu nebo provádění této dohody a dalších souvisejících hledisek vztahů mezi nimi.Ustanovením tohoto článku nejsou žádným způsobem dotčena ani ovlivněna ustanovení článků 9, 10, 25 a 30.Článek 27[DPS Moldávie: článek 95]Zacházení poskytnuté Moldavské republice na základě této dohody nesmí být v žádném případě příznivější než zacházení, které si členské státy poskytují mezi sebou.Článek 28[DPS Moldávie: článek 97]Smlouva o Evropské energetické chartě a protokoly k ní budou po svém vstupu v platnost upravovat otázky upravené v této dohodě, avšak pouze v takovém rozsahu, v jakém je to v nich stanoveno.Článek 291. Tato dohoda je použitelná do vstupu v platnost Dohody o partnerství a spolupráci podepsané dne 28. listopadu 1994.2. Každá ze stran může tuto dohodu vypovědět oznámením druhé straně. Použitelnost dohody končí šest měsíců po datu tohoto oznámení.Článek 30[DPS Moldávie: článek 99]1. Strany přijmou veškerá obecná nebo konkrétní opatření, kterých je třeba ke splnění jejich závazků podle této dohody. Dohlížejí na to, aby bylo dosaženo cílů vyjádřených v této dohodě.2. Domnívá-li se některá ze stran, že druhá strana neplní své závazky vyplývající z této dohody, může přijmout vhodná opatření. Předtím, avšak s výjimkou zvlášť naléhavých případů, poskytne Smíšenému výboru všechny související informace, které jsou nezbytné pro důkladné posouzení situace s cílem nalézt řešení přijatelné pro obě strany.Při výběru těchto opatření je třeba dát přednost těm, která co nejméně naruší fungování této dohody. Tato opatření se na žádost druhé strany bezodkladně oznámí Smíšenému výboru.Článek 31Přílohy I, II, III a protokol tvoří nedílnou součást této dohody.Článek 32[DPS Moldávie: článek 102]Tato dohoda se na jedné straně vztahuje na území, na které se vztahují Smlouvy o založení Evropského společenství, o založení Evropského společenství uhlí a oceli a o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a to za podmínek stanovených v těchto smlouvách, a na straně druhé na území Moldavské republiky.Článek 33[DPS Moldávie: článek 103]Depozitářem této dohody je generální tajemník Rady Evropské unie.Článek 34[DPS Moldávie: článek 104]Tato dohoda je sepsána v jednom vyhotovení v jazyce anglickém, dánském, finském, francouzském, italském, německém, nizozemském, portugalském, řeckém, španělském, švédském a moldavském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.Článek 35[DPS Moldávie: článek 105]Tuto dohodu schválí strany v souladu se svými vlastními postupy.Tato dohoda vstoupí v platnost prvním dnem druhého měsíce, který následuje po dni, kdy si strany navzájem oznámí, že završily postupy uvedené v prvním pododstavci.Svým vstupem v platnost, a pokud se týká vztahů mezi Moldavskou republikou a Společenstvím, nahrazuje tato dohoda článek 2, článek 3, kromě jeho čtvrté odrážky, a články 4 až 16 Dohody


text: mezi Evropským hospodářským společenstvím, Evropským společenstvím pro atomovou energii a Svazem sovětských socialistických republik o obchodu a hospodářské a obchodní spolupráci podepsané v Bruselu dne 18. prosince 1989.Hecho en Luxemburgo, el dos de octubre de mil novecientos noventa y cinco.Udfærdiget i Luxembourg, den anden oktober nitten hundrede og femoghalvfems.Geschehen zu Luxemburg am zweiten Oktober neunzehnhundertfünfundneunzig.Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις δύο Οκτωβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.Done at Luxembourg on the second day of October in the year one thousand nine hundred and ninety-five.Fait à Luxembourg, le deux octobre mil neuf cent quatre-vingt-quinze.Fatto a Lussemburgo, addì due ottobre millenovecentonovantacinque.Gedaan te Luxemburg, de tweede oktober negentienhonderd vijfennegentig.Feito em Luxemburgo, em dois de Outubro de mil novecentos e noventa e cinco.Tehty Luxemburgissa toisena päivänä lokakuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.Som skedde i Luxemburg den andra oktober nittonhundranittiofem.Intocmit in Luxemburg, in a doua zi a lunii octombrie a anului o mie noua sute nouazeci si cinci.Por el Consejo de la Unión EuropeaFor Rådet for Den Europæiske UnionFür den Rat der Europäischen UnionΓια το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής ΈνωσηςFor the Council of the European UnionPour le Conseil de l'Union européennePer il Consiglio dell'Unione europeaVoor de Raad van de Europese UniePelo Conselho da União EuropeiaEuroopan yhteisöjen neuvoston puolestaPå Europeiska unionens råds vägnar+++++ TIFF +++++Por la Comisión de las Comunidades EuropeasFor Kommissionen for De Europæiske FællesskaberFür die Kommission der Europäischen GemeinschaftenΓια την Επιτροπή των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνFor the Commission of the European CommunitiesPour la Commission des Communautés européennesPer la Commissione delle Comunità europeeVoor de Commissie van de Europese GemeenschappenPela Comissão das Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen komission puolestaPå Europeiska gemenskapernas kommissions vägnar+++++ TIFF +++++Pentru Guvernul Republicii Moldova+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------Seznam připojených dokumentů| | Strana |Příloha I | Informativní seznam výhod poskytnutých Moldavskou republikou nezávislým státům bývalého Sovětského svazu v souladu s čl. 2 odst. 3 | 326 |Příloha II | Zvláštní opatření odchylná od článku 5 | 327 |Příloha III | Předpisy Společenství týkající se práva duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví podle článku 17 | 328 |Protokol o vzájemné pomoci mezi správními orgány v celních záležitostech | 329 |PŘÍLOHA IInformativní seznam výhod poskytnutých Moldavskou republikou nezávislým státům bývalého Sovětského svazu v souladu s čl. 2 odst. 31. Arménie, Ázerbajdžán, Bělorusko, Gruzie, Kazachstán, Kyrgyzstán, Rusko, Tádžikistán, Turkmenistán, Ukrajina, Uzbekistán:Neuplatňují se žádná dovozní cla.Neuplatňují se vývozní cla na zboží dodané podle clearingových a mezistátních ujednání, a to v objemech v nich stanovených.Při vývozu a dovozu se neuplatňuje DPH. Při vývozech se neuplatňuje spotřební daň.Arménie, Ázerbajdžán, Bělorusko, Gruzie, Kazachstán, Kyrgyzstán, Rusko, Tádžikistán, Turkmenistán, Ukrajina, Uzbekistán:Vývozní kvóty pro dodávky výrobků podle ročních mezistátních dohod o obchodu a spolupráci se otevírají stejným způsobem jako kvóty pro dodávky pro státní potřeby.2. Arménie, Ázerbajdžán, Bělorusko, Gruzie, Kazachstán, Kyrgyzstán, Rusko, Tádžikistán, Turkmenistán, Ukrajina, Uzbekistán.Platby lze provádět v národní měně těchto zemí nebo v kterékoli jiné měně přijímané Moldavskou republikou nebo těmito zeměmi.Arménie, Ázerbajdžán, Bělorusko, Estonsko, Gruzie, Kazachstán, Litva, Rusko, Tádžikistán, Turkmenistán, Ukrajina, Uzbekistán:Zvláštní systém neobchodních operací, včetně plateb prováděných na základě těchto operací.3. Arménie, Ázerbajdžán, Bělorusko, Gruzie, Kazachstán, Kyrgyzstán, Rusko, Tádžikistán, Turkmenistán, Ukrajina, Uzbekistán:Zvláštní systém běžných plateb.4. Arménie, Ázerbajdžán, Bělorusko, Gruzie, Kazachstán, Kyrgyzstán, Rusko, Tádžikistán,


text: Turkmenistán, Ukrajina, Uzbekistán:Zvláštní systém cen v obchodě s některými surovinami a polotovary.5. Arménie, Ázerbajdžán, Bělorusko, Gruzie, Kazachstán, Kyrgyzstán, Rusko, Tádžikistán, Turkmenistán, Ukrajina, Uzbekistán:Zvláštní podmínky tranzitu.6. Arménie, Ázerbajdžán, Bělorusko, Gruzie, Kazachstán, Kyrgyzstán, Rusko, Tádžikistán, Turkmenistán, Ukrajina, Uzbekistán:Zvláštní podmínky celního řízení.PŘÍLOHA IIZvláštní opatření odchylná od článku 51. Zvláštní opatření odchylná od článku 5 mohou být Moldavskou republikou zaváděna ve formě kvantitativních omezení na nediskriminujícím základě.2. Tato opatření se mohou týkat pouze nově vznikajících průmyslových odvětví nebo určitých odvětví procházejících restrukturalizací nebo čelících vážným obtížím zejména tam, kde tyto obtíže působí výrazné sociální problémy.3. Celková hodnota dovozů produktů, pro která platí tato opatření, nesmí překročit 15 % celkových dovozů ze Společenství během posledního roku před zavedením kvantitativních omezení, o nichž existují statistiky.Tato ustanovení se neobcházejí prostřednictvím zvýšené celní ochrany na dotyčné dovážené zboží.4. Tato opatření smějí být používána pouze během přechodné doby, která končí dne 31. prosince 1998, pokud se smluvní strany nedohodnou jinak, nebo k datu, kdy se Moldavská republika stane smluvní stranou GATT, pokud posledně jmenované datum je dřívější.5. Moldavská republika uvědomí Smíšený výbor o jakýchkoliv výjimečných opatřeních, která zamýšlí přijmout podle této přílohy; na požádání Společenství se ještě před jejich uplatněním uskuteční konzultace o těchto opatřeních a o odvětvích, na něž se vztahují.PŘÍLOHA IIIPředpisy Společenství v oblasti práva duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví podle článku 171. Předpisy Společenství ve smyslu článku 17:- první směrnice Rady 89/104/EHS ze dne 21. prosince 1988, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách,- směrnice Rady 87/54/EHS ze dne 16. prosince 1986 o právní ochraně topografií polovodičových výrobků,- směrnice Rady 91/250/EHS ze dne 14. května 1991 o právní ochraně počítačových programů,- nařízení Rady (EHS) č. 1768/92 ze dne 18. června 1992 o zavedení dodatkových ochranných osvědčení pro léčivé přípravky,- nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 ze dne 14. července 1992 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin,- směrnice Rady 93/83/EHS ze dne 27. září 1993 o koordinaci určitých předpisů týkajících se autorského práva a práv s ním souvisejících při družicovém vysílání a kabelovém přenosu,- směrnice Rady 93/98/EHS ze dne 29. října 1993 o harmonizaci doby ochrany autorského práva a určitých práv s ním souvisejících,- směrnice Rady 92/100/EHS ze dne 19. listopadu 1992 o právu na pronájem a půjčování a o některých právech v oblasti duševního vlastnictví souvisejících s autorským právem.2. Objeví-li se v oblasti práva duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví v rozsahu, který upravují výše uvedené předpisy Společenství, problémy ovlivňující obchodní podmínky, budou na žádost Společenství nebo Moldavské republiky urychleně podniknuty konzultace s cílem dosáhnout vzájemně uspokojivého řešení.PROTOKOLo vzájemné pomoci mezi správními orgány v celních záležitostechČlánek 1DefinicePro účely tohoto protokolu se:a) "celními předpisy" rozumějí všechna právní nebo správní ustanovení použitelná na území smluvních stran na dovoz, vývoz a tranzit zboží a jeho podrobení jakýmkoliv celním postupům, včetně prohibičních, omezujících a kontrolních opatření přijatých uvedenými stranami;b) "cly" rozumějí všechna cla, daně, poplatky nebo jiné dávky uvalované a vybírané na území smluvních stran v rámci uplatňování celních předpisů, vyjma poplatků a dávek, jejichž částka je omezena přibližnou výší nákladů na poskytnuté služby;c)


text: "dožadujícím orgánem" rozumí příslušný správní orgán stanovený smluvní stranou za tímto účelem, který podává žádost o pomoc v celní oblasti;d) "dožádaným orgánem" rozumí příslušný správní orgán stanovený smluvní stranou za tímto účelem, který obdrží žádost o pomoc v celní oblasti;e) "porušením" rozumí jakékoli porušení celních předpisů, jakož i pokus o jejich porušení.Článek 2Oblast působnosti1. Strany si vzájemně pomáhají v oblastech spadajících do jejich jurisdikce za účelem zajistit řádné uplatňování celních předpisů, zejména při prevenci, zjišťování a vyšetřování porušení celních předpisů, a to způsobem a za podmínek, které jsou stanoveny v tomto protokolu.2. Pomoc v celních záležitostech, jak je upravena v tomto protokolu, se vztahuje na správní orgány stran, které jsou příslušné pro provádění tohoto protokolu. Nejsou jí dotčeny předpisy, jimiž se řídí vzájemná pomoc v trestních věcech. Ani se nevztahuje na informace získané při výkonu pravomocí na základě žádosti soudního orgánu, pokud s tím tento orgán nesouhlasí.Článek 3Pomoc na žádost1. Na žádost dožadujícího orgánu mu dožádaný orgán poskytne všechny potřebné informace, které dožadujícímu orgánu umožní zajistit správné uplatňování celních předpisů, včetně informací o oznámených nebo plánovaných operacích, které porušují nebo by mohly porušovat tyto předpisy.2. Na žádost dožadujícího orgánu dožádaný orgán sdělí, zda zboží vyvezené z území jedné strany bylo řádně dovezeno na území druhé strany a v případě potřeby informuje o celním režimu tohoto zboží.3. Na žádost dožadujícího orgánu dožádaný orgán podnikne nezbytné kroky, které zajistí sledování:a) fyzických nebo právnických osob, u kterých existuje důvodné podezření, že porušují nebo porušily celní předpisy;b) pohybů zboží, které jsou oznámeny jako potenciálně podezřelé ze závažného porušování celních předpisů;c) dopravních prostředků, u kterých existuje důvodné podezření, že byly nebo mohou být použity při porušování celních předpisů;d) míst, kde jsou sklady zboží zřízeny způsobem, který vyvolává důvodné podezření, že jsou určeny jako zásoby pro činnosti, které jsou v rozporu s celními předpisy druhé strany.Článek 4V souladu se svými právními předpisy a ostatními právními nástroji si strany navzájem poskytnou pomoc, a to bez předchozí žádosti, pokud se domnívají, že je to nezbytné pro správné uplatňování celních předpisů, zejména pokud získají informace, které se týkají:- operací, které porušily, porušují nebo by porušily tyto předpisy a které mohou být předmětem zájmu druhé smluvní strany,- nových způsobů nebo metod používaných při provádění těchto operací,- zboží, o kterém je známo, že je předmětem porušování celních předpisů.Článek 5Oznámení a doručeníNa žádost dožadujícího orgánu podnikne dožádaný orgán v souladu se svými právními předpisy všechny nezbytné kroky k tomu, aby zajistil:- doručení všech dokumentů,- oznámení všech rozhodnutí,které patří do působnosti tohoto protokolu, adresátovi pobývajícímu nebo usazenému na jeho území. V takovém případě se použije čl. 6 odst. 3.Článek 6Forma a obsah žádostí o pomoc1. Žádosti podle tohoto protokolu se podávají písemně. Jsou doloženy dokumenty, které jsou nezbytné pro vyhovění žádosti. V případě potřeby lze z důvodů naléhavosti přijmout i ústní žádost, která však musí být bezodkladně potvrzena písemně.2. Žádosti podle odstavce 1 obsahují tyto informace:a) dožadující orgán podávající žádost;b) požadované opatření;c) předmět a důvod žádosti;d) dotčené právní předpisy a jiné právní skutečnosti;e) co nejpřesnější a nejúplnější údaje o fyzických nebo právnických osobách,


text: které jsou cílem šetření;f) přehled souvisejících skutečností a dosud provedených šetření, s výjimkou případů uvedených v článku 5.3. Žádosti se podávají v úředním jazyce dožádaného orgánu nebo v jazyce pro něj přijatelném.4. Pokud žádost nesplňuje formální náležitosti, lze žádat o její opravu nebo doplnění; lze však nařídit předběžná opatření.Článek 7Vyřizování žádostí1. Za účelem vyhovění žádosti o pomoc dožádaný orgán v rámci své působnosti a dostupných zdrojů postupuje tak, jako by jednal na vlastní popud nebo na žádost jiných orgánů téže strany, to znamená, že předá informace, které již má k dispozici, provede příslušná šetření nebo zajistí jejich provedení. Toto ustanovení platí rovněž pro správní útvar, kterému dožádaný orgán žádost předal, protože nemohl konat sám.2. Žádosti o pomoc se vyřizují v souladu s právními a správními předpisy dožádané strany.3. Náležitě zplnomocnění úředníci strany mohou se souhlasem druhé strany a za podmínek jí stanovených získat od úředníků dožádaného orgánu nebo jiného orgánu, za který dožádaný orgán odpovídá, informace o porušeních celních předpisů, přičemž takové informace dožadující orgán potřebuje pro účely tohoto protokolu.4. Úředníci strany se mohou se souhlasem druhé strany a za podmínek touto druhou stranou stanovených účastnit vyšetřování, která probíhají na území této druhé strany.Článek 8Forma předávaných informací1. Dožádaný orgán seznámí dožadující orgán s výsledky vyšetřování ve formě dokumentů, ověřených kopií, zpráv a podobně.2. Dokumenty podle odstavce 1 lze nahradit informacemi zpracovanými elektronickým zpracováním dat v jakékoliv formě a plnícími týž účel.Článek 9Výjimky z povinnosti poskytnout pomoc1. Strany mohou odmítnout poskytnutí pomoci uvedené v tomto protokolu, pokud by toto poskytnutí:a) pravděpodobně ohrozilo svrchovanost, veřejný pořádek, bezpečnost nebo jiné zásadní zájmy; nebob) se týkalo měnových nebo daňových předpisů jiných, než jsou předpisy upravující cla; neboc) představovalo porušení průmyslového, obchodního nebo profesního tajemství.2. Žádá-li dožadující orgán o pomoc, kterou by sám nemohl poskytnout, byl-li by o ni požádán, upozorní na tuto skutečnost ve své žádosti. O způsobu, jak naložit s takovou žádostí, rozhodne dožádaný orgán.3. Rozhodnutí o odmítnutí pomoci a jeho odůvodnění se bezodkladně oznámí dožadujícímu orgánu.Článek 10Povinnost zachovávat důvěrnost1. Všechny informace sdělené v jakékoliv formě na základě tohoto protokolu jsou důvěrné povahy. Vztahuje se na ně závazek úředního utajení a požívají ochrany poskytované informacím stejného druhu podle příslušných právních předpisů strany, která je obdržela, a odpovídajících ustanovení platných pro orgány Společenství.2. Údaje vztahující se k osobám nesmějí být sděleny, lze-li důvodně dospět k závěru, že by poskytnutí nebo použití poskytnutých údajů bylo v rozporu se základními zásadami právními jedné ze stran, a zejména pokud by dotčená osoba utrpěla bezdůvodnou újmu. Na žádost sdělí přijímající strana poskytující straně, jak byly poskytnuté informace použity a jakého výsledku bylo docíleno.3. Údaje vztahující se k osobám lze poskytnout pouze celním orgánům a v případě potřeby trestního stíhání i státnímu zastupitelství a soudu. Jiné osoby nebo orgány mohou získat tyto informace pouze s předchozím souhlasem poskytujícího orgánu.4. Poskytující strana ověří správnost poskytovaných informací. Jakmile se zdá, že informace byla nepřesná nebo že měla být zničena, bude to přijímající straně ihned oznámeno. Tato strana je povinna provést opravu nebo zničení této informace.5. Dotčená osoba může na svou žádost


text: získat informace o uložených údajích a o účelu jejich uložení; tím nejsou dotčeny případy, kdy převažuje veřejný zájem.Článek 11Použití informací1. Získané informace lze použít pouze pro účely tohoto protokolu a mohou být pro jiné účely použity v každé ze stran pouze s předchozím písemným souhlasem správního orgánu, který informace poskytl; tyto informace podléhají omezením, která tento orgán stanoví.2. Odstavec 1 nebrání využití informací v soudním nebo správním řízení, které je následně zahájeno pro porušení celních předpisů.3. Strany mohou ve svých protokolech, zprávách a svědeckých výpovědích a v soudním řízení a stíhání použít jako důkazy informace získané a dokumenty konzultované v souladu s tímto protokolem.Článek 12Znalci a svědciÚředník dožádaného orgánu může být pověřen, aby v mezích uděleného pověření vystoupil jako znalec nebo svědek v soudním nebo správním řízení týkajícím se záležitostí uvedených v tomto protokolu v jurisdikci druhé strany a aby předložil předměty, dokumenty nebo jejich ověřené kopie, kterých je pro řízení třeba. Předvolání k takovému řízení musí výslovně uvést, v jaké záležitosti a v jaké funkci nebo postavení bude úředník vyslechnut.Článek 13Náklady pomociStrany se vzdávají všech vzájemných nároků na náhradu nákladů vzniklých podle tohoto protokolu, s výjimkou případných nákladů na znalce a svědky a nákladů na tlumočníky a překladatele, kteří nejsou závislí na veřejné službě.Článek 14Provádění protokolu1. Provádění tohoto protokolu se svěřuje ústředním celním orgánům Moldavské republiky na jedné straně a příslušným útvarům Komise Evropských společenství, případně celním orgánům členských států Evropské unie na straně druhé. Ty rozhodnou o všech praktických opatřeních a ujednáních, které jsou nezbytné pro provádění tohoto protokolu, přičemž vezmou v úvahu platné předpisy v oblasti ochrany údajů. Mohou doporučit příslušným orgánům změny, které by se v tomto protokolu měly provést.2. Strany se vzájemně konzultují a následně se informují o podrobnostech prováděcích předpisů, které jsou přijaty v souladu s ustanoveními tohoto protokolu.Článek 15Doplňková povaha protokolu1. Tento protokol doplňuje a nebrání používání jakýchkoli dohod o vzájemné pomoci, které byly nebo mohou být uzavřeny mezi jedním nebo více členskými státy Evropské unie a Moldavskou republikou. Nevylučuje ani, aby byla podle těchto dohod poskytována rozsáhlejší vzájemná pomoc.2. Aniž je dotčen článek 11, tyto dohody nezpůsobí újmu ustanovením Společenství, která upravují předávání informací získaných v celních záležitostech, na nichž by mohlo mít Společenství zájem, mezi příslušnými útvary Komise Evropských společenství a celními orgány členských států.--------------------------------------------------ZÁVĚREČNÝ AKTZplnomocnění zástupci EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ, EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ UHLÍ A OCELI a EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII, dále jen "Společenství", na straně jedné azplnomocnění zástupci MOLDAVSKÉ REPUBLIKY na straně druhé,kteří se sešli v Lucemburku dne druhého října roku tisíc devět set devadesát pět k podpisu Prozatímní dohody o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím, Evropským společenstvím uhlí a oceli a Evropským společenstvím pro atomovou energii na straně jedné a Moldavskou republikou na straně druhé, dále jen "dohody", přijali tyto dokumenty:Dohodu a Protokol o vzájemné pomoci mezi správními orgány v celních záležitostech.Zplnomocnění zástupci Společenství a zplnomocnění zástupci Moldavské republiky přijali níže uvedená společná prohlášení, která jsou připojena k tomuto závěrečnému aktu:Společné prohlášení k článku 9 dohody,Společné prohlášení k článku 10 dohody,Společné prohlášení k článku 17 dohody,Společné prohlášení k


text: článku 30 dohody.Zplnomocnění zástupci Společenství dále vzali na vědomí následující prohlášení, které je připojeno k tomuto závěrečnému aktu:Jednostranné prohlášení Moldavské republiky k ochraně práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví.Hecho en Luxemburgo, el dos de octubre de mil novecientos noventa y cinco.Udfærdiget i Luxembourg, den anden oktober nitten hundrede og femoghalvfems.Geschehen zu Luxemburg am zweiten Oktober neunzehnhundertfünfundneunzig.Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις δύο Οκτωβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.Done at Luxembourg on the second day of October in the year one thousand nine hundred and ninety-five.Fait à Luxembourg, le deux octobre mil neuf cent quatre-vingt-quinze.Fatto a Lussemburgo, addì due ottobre millenovecentonovantacinque.Gedaan te Luxemburg, de tweede oktober negentienhonderd vijfennegentig.Feito em Luxemburgo, em dois de Outubro de mil novecentos e noventa e cinco.Tehty Luxemburgissa toisena päivänä lokakuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.Som skedde i Luxemburg den andra oktober nittonhundranittiofem.Intocmit in Luxemburg, in a doua zi a lunii octombrie a anului o mie noua sute nouazeci si cinci.Por el Consejo de la Unión EuropeaFor Rådet for Den Europæiske UnionFür den Rat der Europäischen UnionΓια το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής ΈνωσηςFor the Council of the European UnionPour le Conseil de l'Union européennePer il Consiglio dell'Unione europeaVoor de Raad van de Europese UniePelo Conselho da União EuropeiaEuroopan yhteisöjen neuvoston puolestaPå Europeiska unionens råds vägnar+++++ TIFF +++++Por la Comisión de las Comunidades EuropeasFor Kommissionen for De Europæiske FællesskaberFür die Kommission der Europäischen GemeinschaftenΓια την Επιτροπή των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνFor the Commission of the European CommunitiesPour la Commission des Communautés européennesPer la Commissione delle Comunità europeeVoor de Commissie van de Europese GemeenschappenPela Comissão das Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen komission puolestaPå Europeiska gemenskapernas kommissions vägnar+++++ TIFF +++++Pentru Guvernul Republicii Moldova+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------Společné prohlášení k článku 9Společenství a Moldavská republika prohlašují, že znění ochranné doložky neposkytuje ochranné zacházení podle GATT.--------------------------------------------------Společné prohlášení k článku 10Má se za to, že ustanovení článku 10 nejsou určena, nezpomalují, nepřekáží ani nenarušují postupy stanovené v příslušných právních předpisech stran ohledně vyšetřování záležitostí spojených s antidumpingem a subvencemi.--------------------------------------------------Společné prohlášení k článku 17Strany souhlasí s tím, že pro účely této dohody se za duševní, průmyslové a obchodní vlastnictví považují zejména autorská práva, včetně autorských práv k počítačovým programům a práva příbuzná, práva k patentům, průmyslovým vzorům, zeměpisným označením včetně označení původu, ochranným známkám výrobků a služeb, topografiím integrovaných obvodů a dále ochrana proti nekalé soutěži, jak je uvedena v článku 10bis Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví, a ochrana nezveřejněných informací o know-how.--------------------------------------------------Společné prohlášení k článku 30Za účelem správného výkladu a jeho praktického používání se strany dohodly na tom, že výraz "zvlášť naléhavé případy" uvedený v článku 30 této dohody označuje případy jejího závažného porušení jednou ze stran. Za závažné porušení této dohody se považuje:a) vypovězení této smlouvy, které není přípustné podle obecných pravidel mezinárodního práva, nebob) porušení zásadních součástí této dohody uvedených v článku 1.--------------------------------------------------Jednostranné prohlášení Moldavské republiky k ochraně práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictvíMoldavská republika prohlašuje:1. Do konce pátého roku od vstupu této dohody v platnost přistoupí Moldavská republika k mnohostranným úmluvám o právech duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví uvedeným v odstavci 2 tohoto prohlášení, jejichž smluvními stranami jsou členské státy Společenství nebo


text: jež jsou na základě ustanovení těchto úmluv členskými státy de facto uplatňovány.2. Odstavec 1 tohoto prohlášení se vztahuje na následující mnohostranné úmluvy:- Bernská úmluva o ochraně literárních a uměleckých děl (Pařížský akt 1971),- Mezinárodní úmluva o ochraně výkonných umělců, výrobců zvukových záznamů a rozhlasových organizací (Řím 1961),- Protokol k Madridské dohodě o mezinárodním zápisu ochranných známek (Madrid 1989),- Niceská dohoda o mezinárodním třídění výrobků a služeb pro účely zápisu známek (Ženeva 1977, ve znění z roku 1979),- Mezinárodní úmluva na ochraně nových odrůd rostlin (UPOV) (Ženevský akt 1991).3. Moldavská republika potvrzuje význam, který přikládá závazkům vzniklým na základě následujících mnohostranných úmluv:- Budapešťská smlouva o mezinárodním uznávání uložení mikroorganismů k účelům patentového řízení (1977, ve znění z roku 1980),- Pařížská úmluva na ochranu průmyslového vlastnictví (Stockholmský akt 1967, pozměněná v roce 1979),- Madridská dohoda o mezinárodní registraci značek (Stockholmský akt 1967, pozměněná v roce 1979),- Smlouva o patentové spolupráci (Washington 1970, pozměněná v roce 1979 a 1984),4. Od vstupu této dohody v platnost poskytne Moldavská republika společnostem a státním příslušníkům Společenství v oblasti uznávání a ochrany duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví zacházení, které není méně příznivé než zacházení poskytnuté kterékoliv třetí zemi na základě dvoustranných dohod.5. Ustanovení odstavce 4 se nevztahují na výhody poskytované Moldavskou republikou třetí zemi na základě účinné vzájemnosti a na výhody poskytnuté Moldavskou republikou jiné zemi bývalého SSSR.--------------------------------------------------


text:
 13.5.2010
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 120/49
 Pouze původní texty EHK/OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Je zapotřebí ověřit si status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost v nejnovější verzi dokumentu EHK/OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) č. 73 – Jednotná ustanovení pro schvalování nákladních automobilů, přívěsů a návěsů, pokud jde o jejich boční ochranu
 Zahrnuje veškerá platná znění až po:
 doplněk 1 k původnímu znění předpisu – datum vstupu v platnost: 10. listopadu 2007
 OBSAH
 PŘEDPIS
 1.
 Oblast působnosti
 2.
 Účel
 3.
 Definice
 4.
 Žádost o schválení
 5.
 Schválení
 6.
 Požadavky
 7.
 Technické specifikace bočních ochranných zařízení
 8.
 Odchylky
 9.
 Změny typu vozidla a rozšíření schválení
 10.
 Shodnost výroby
 11.
 Postihy za neshodnost výroby
 12.
 Definitivní ukončení výroby
 13.
 Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a názvy a adresy správních orgánů
 PŘÍLOHY
 Příloha 1 –
 Sdělení o udělení, odmítnutí, rozšíření, odejmutí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu vozidla, pokud jde o jeho boční ochranu podle předpisu č. 73
 Příloha 2 –
 Příklady značek schválení typu
 1. OBLAST PŮSOBNOSTI
 Tento předpis se týká kompletních vozidel kategorií N2, N3, O3 a O4
 (1), pokud jde o jejich boční ochranu. Neplatí pro:
 a)
 tahače návěsů;
 b)
 vozidla navržená a konstruovaná pro zvláštní účely, u nichž není z praktických důvodů možné takovou boční ochranu umístit.
 2. ÚČEL
 Vozidla, na něž se vztahuje tento předpis, musí být konstruována a/nebo vybavena tak, aby poskytovala účinnou ochranu nechráněným účastníkům silničního provozu proti nebezpečí pádu pod boky vozidla a uvíznutí pod jeho koly (2).
 3. DEFINICE
 3.1 Pro účely tohoto předpisu se rozumí:
 3.1.1
 „schválením vozidla“ schválení kompletního typu vozidla, pokud jde o jeho boční ochranu;
 3.1.2
 „typem vozidla“ kategorie vozidel, jež se neliší z hlediska základních vlastností, jako je šířka zadní nápravy, celková šířka, rozměry, tvar a materiály celého boku vozidla (včetně kabiny, je-li jí vozidlo opatřeno), a vlastností zavěšení kol, pokud souvisejí s požadavky uvedenými v bodě 7 tohoto předpisu;
 3.1.3
 „maximální hmotností“ technicky přípustná hmotnost stanovená výrobcem vozidla (tato hmotnost může být vyšší než „maximální přípustná hmotnost“ stanovená vnitrostátním orgánem);
 3.1.4
 „pohotovostní hmotností“ hmotnost vozidla připraveného k jízdě, neobsazeného a bez nákladu, avšak s palivem, chladicí kapalinou, mazivem, nářadím a náhradním kolem, je-li poskytováno jako standardní vybavení výrobcem vozidla;
 3.1.5
 „nechráněnými účastníky silničního provozu“ chodci, cyklisté nebo motocyklisté, pro něž hrozí na silnici riziko, že mohou spadnout pod boky vozidla a uvíznout pod jeho koly.
 4. ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ
 4.1 Žádost o schválení typu vozidla, pokud jde o jeho boční ochranu, předkládá výrobce vozidla nebo jeho řádně zplnomocněný zástupce.
 4.2 K žádosti musí být přiloženy v trojím vyhotovení tyto dokumenty:
 4.2.1
 podrobný popis typu vozidla s ohledem na jeho konstrukci, rozměry, obrysy a použité materiály v rozsahu nutném pro účely tohoto předpisu;
 4.2.2
 výkresy vozidla ukazující boční a zadní část typu vozidla a podrobnosti týkající se postranních částí konstrukce;
 4.2.3
 podrobný popis specifického zařízení pro boční ochranu: jeho rozměry, obrysy,


text:
použité materiály a umístění na vozidle.
 4.3 Vozidlo představující typ vozidla, který má být schválen, se předá technické zkušebně odpovědné za kontrolu technických specifikací.
 4.3.1
 Ke schválení může být přijato vozidlo, které nemá všechny konstrukční části příslušející k danému typu, pokud lze prokázat, že nepřítomnost vynechaných částí nemá nepříznivý vliv na výsledky schválení z hlediska požadavků tohoto předpisu.
 4.3.2
 Povinností žadatele o schválení je doložit, že přijetí variant podle bodu 4.3.1 je v souladu s požadavky tohoto předpisu.
 4.3.3
 Před udělením schválení typu ověří příslušný orgán, že existují vyhovující opatření pro zajištění účinné kontroly výroby.
 5. SCHVÁLENÍ
 5.1 Schválení typu vozidla se udělí, jestliže vozidlo předané ke schválení podle tohoto předpisu splňuje požadavky bodů 6 a 7.
 5.2 Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení typu. Jeho první dvě číslice (v současné době 00 pro předpis v jeho původním znění) označují sérii změn, která zahrnuje nejnovější zásadní technické změny provedené v daném předpise v době vydání schválení. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit shodné číslo jinému typu vozidla.
 5.3 Oznámení o udělení, odmítnutí nebo rozšíření schválení typu vozidla podle tohoto předpisu se oznámí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím formuláře podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.
 5.4 Na každé vozidlo, které je shodné s typem vozidla schváleným podle tohoto přepisu, se viditelně a na snadno přístupném místě uvedeném podle formuláře schválení umístí mezinárodní značka schválení typu, která se skládá z:
 5.4.1
 kružnice kolem písmene „E“, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (3);
 5.4.2
 čísla tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení typu vpravo od kružnice uvedené v bodě 5.4.1.
 5.5 Vyhovuje-li vozidlo typu vozidla schválenému podle jednoho nebo více dalších předpisů připojených k dohodě v zemi, která udělila schválení typu podle tohoto předpisu, není třeba symbol předepsaný v bodě 5.4.1 opakovat; v takovém případě se čísla předpisu a schválení typu a doplňkové symboly podle všech předpisů, podle nichž bylo schválení typu v zemi, která schválení podle tohoto předpisu vydala, uděleno, umístí ve svislých sloupcích vpravo od symbolu předepsaného v bodě 5.4.1.
 5.6 Značka schválení typu musí být jasně čitelná a nesmazatelná.
 5.7 Značka schválení typu se umístí v blízkosti tabulky s údaji vozidla, připevněné výrobcem, nebo přímo na ni.
 5.8 V příloze 2 tohoto předpisu jsou uvedeny příklady uspořádání značek schválení typu.
 6. POŽADAVKY
 6.1 OBECNĚ
 6.1.1
 Vozidla kategorií N2, N3, O3 a O4 musí být konstruována a vybavena takovým způsobem, aby poskytovala po celé své délce účinnou ochranu nechráněným účastníkům silničního provozu proti nebezpečí pádu pod boky vozidla a uvíznutí pod jeho koly. Tento požadavek je považován za splněný v případě, že:
 6.1.1.1
 vozidlo je vybaveno zvláštním bočním ochranným zařízením (bočními chrániči) podle požadavků bodu 7, nebo že
 6.1.1.2
 vozidlo je konstruováno a/nebo na boku vybaveno tak, že jeho konstrukční části mohou být díky svému tvaru a vlastnostem zahrnuty do bočního ochranného zařízení a/nebo je mohou nahradit. Součásti, jejichž kombinovaná funkce splňuje požadavky bodu 7, jsou považovány za boční ochranné zařízení.
 6.2 POLOHA VOZIDLA PŘI ZKOUŠKÁCH
 Při ověřování, zda vozidlo


text:
vyhovuje technickým specifikacím uvedeným v bodě 7, je poloha vozidla následující:
 vozidlo je umístěno na vodorovném a rovném povrchu;
 řízená kola se nacházejí v poloze pro jízdu v přímém směru;
 vozidlo musí být nenaložené;
 návěsy spočívají na podpěrách pokud možno ve vodorovné poloze.
 7. TECHNICKÉ SPECIFIKACE BOČNÍCH OCHRANNÝCH ZAŘÍZENÍ
 7.1 Boční ochranná zařízení nesmí zvětšovat celkovou šířku vozidla a hlavní část jeho vnějšího povrchu nesmí ležet více než 120 mm směrem dovnitř od vnějšího okraje (maximální šířky) vozidla. U některých vozidel může být přední konec tohoto zařízení ohnut směrem dovnitř v souladu s body 7.4.3 a 7.4.4. Zadní okraj nesmí ležet od nejzazšího okraje zadních pneumatik (nepřihlížeje k deformaci pneumatik v blízkosti vozovky) více než 30 mm směrem dovnitř, a to alespoň v případě posledních 250 mm.
 7.2 Vnější povrch ochranného zařízení musí být hladký a pokud možno po celé délce spojitý; přilehlé části se však mohou vzájemně překrývat, pokud vrchní hrana směřuje dozadu nebo dolů, nebo může být ponechána mezera nepřesahující 25 mm – měřeno v podélném směru, pokud zadní díl nepřečnívá přes přední část; zaoblené hlavy šroubů nebo nýtů mohou vyčnívat nad povrch ne více než 10 mm, přičemž stejně mohou vyčnívat i jiné části, pokud jsou hladké a podobně zaoblené; všechny vnější hrany a rohy musí být zaobleny o poloměru nejméně 2,5 mm.
 7.3 Zařízení může mít spojitý rovinný povrch nebo může být tvořeno jedním nebo několika vodorovnými lištami nebo kombinací rovinného povrchu a lišt; je-li použito lišt, nesmí být od sebe vzdáleny více než 300 mm a musí být:
 vysoké nejméně 50 mm v případě vozidel N2 a O3;
 vysoké nejméně 100 mm a co nejrovnější v případě vozidel N3 a O4;
 kombinace ploch a lišt musí vytvářet prakticky spojité boční ochranné zařízení, podléhající nicméně ustanovením bodu 7.2.
 7.4 Přední hrana bočního ochranného zařízení musí být konstruována takto:
 7.4.1
 Její poloha musí být:
 7.4.1.1
 u motorového vozidla: max. 300 mm směrem dozadu od svislé roviny kolmé k podélné rovině vozidla a tečné k vnějšímu povrchu pneumatiky kola bezprostředně před ochranným zařízením;
 7.4.1.2
 u přívěsu s ojí: max. 500 mm směrem dozadu od roviny uvedené v bodě 7.4.1.1;
 7.4.1.3
 u návěsu: max. 250 mm směrem dozadu od příčné roviny souměrnosti opěrných noh, pokud je vozidlo opěrnými nohami vybaveno, avšak v žádném případě nesmí vzdálenost od přední hrany k příčné rovině procházející středem návěsného čepu v jeho nejzazší poloze překročit 2,7 m.
 7.4.2
 Pokud leží přední hrana v jinak otevřeném prostoru, musí být tvořena spojitým svislým členem v celém rozsahu výšky ochranného zařízení; vnější a přední strany tohoto členu musí v případě vozidel N2 a O3 měřit nejméně 50 mm ve směru dozadu a být ohnuty na 100 mm směrem dovnitř, v případě vozidel N3 a O4 pak musí měřit nejméně 100 mm ve směru dozadu a být ohnuty na 100 mm směrem dovnitř.
 7.4.3
 U motorového vozidla, kde rozměr 300 mm uvedený v bodě 7.4.1.1 zasahuje do prostoru kabiny, musí být ochranné zařízení konstruováno tak, aby mezera mezi jeho přední hranou a panely kabiny nepřekračovala 100 mm,


text:
a případně musí být ohnuto pod úhlem nepřesahujícím 45o. V tomto případě se požadavky bodu 7.4.2 neuplatňují.
 7.4.4
 U motorového vozidla, kde rozměr 300 mm uvedený v bodě 7.4.1.1 přesahuje za kabinu a boční ochranné zařízení je protaženo dopředu do vzdálenosti 100 mm od kabiny, jakožto možnost nabízená výrobci, musí být splněny požadavky bodu 7.4.3.
 7.5 Zadní hrana bočního ochranného zařízení musí být vzdálena max. 300 mm směrem dopředu od svislé roviny, kolmé k podélné rovině vozidla a tečné k vnějšímu povrchu pneumatiky kola bezprostředně za ochranným zařízením; spojitý svislý člen na zadní hraně není vyžadován.
 7.6 Dolní hrana bočního ochranného zařízení nesmí být v žádném místě výše než 550 mm nad vozovkou.
 7.7 Horní hrana ochranného zařízení nesmí být více než 350 mm pod částí konstrukce vozidla, kterou protíná nebo které se dotýká svislá rovina, tečná k vnějšímu povrchu pneumatik, nepřihlížeje k deformaci pneumatik v blízkosti vozovky, s výjimkou následujících případů:
 7.7.1
 Jestliže rovina podle bodu 7.7 neprotíná konstrukci vozidla, pak musí být horní hrana na úrovni povrchu ložné plochy nebo ve výšce 950 mm nad vozovkou, podle toho, která z těchto vzdáleností je menší.
 7.7.2
 Jestliže rovina podle bodu 7.7 protíná konstrukci vozidla ve výšce větší než 1,3 m nad vozovkou, pak horní hrana bočního ochranného zařízení musí být nad vozovkou nejméně 950 mm.
 7.7.3
 U vozidla, které je speciálně navržené a konstruované, a ne pouze upravené, pro přepravu kontejneru nebo odnímatelné nástavby, musí být horní hrana ochranného zařízení stanovena podle bodů 7.7.1 a 7.7.2, přičemž kontejner nebo nástavba jsou považovány za součást vozidla.
 7.8 Boční ochranné zařízení musí být nehybné, bezpečně přimontované (nesmí docházet k jeho uvolňování v důsledku otřesů při normálním užívání vozidla) a s výjimkou částí vyjmenovaných v bodě 7.9 musí být vyrobeno z kovu nebo jiného vhodného materiálu. Boční ochranné zařízení je považováno za vhodné, odolá-li vodorovné statické síle 1 kN, působící kolmo na kteroukoliv část jeho vnějšího povrchu středem tlakového pístu, jehož čelní plocha je okrouhlá a rovinná o průměru 220 mm ± 10 mm, a jestliže průhyb ochranného zařízení při zatížení nepřesahuje:
 30 mm v nejzazších 250 mm ochranného zařízení a
 150 mm v ostatních částech ochranného zařízení.
 Splnění těchto požadavků je možno ověřit výpočtem.
 7.9 Součásti trvale připevněné k vozidlu, např. náhradní kola, skříň akumulátoru, vzduchojemy, palivové nádrže, světlomety a skříňky na nářadí, mohou být začleněny do bočního ochranného zařízení, pokud splňují požadavky tohoto předpisu týkající se rozměrů. Požadavky bodu 7.2 jsou obecně uplatňovány v případě mezer mezi ochrannými zařízeními a trvale připevněnými součástmi.
 7.10 Ochranné zařízení nemůže být použito pro připevnění brzdových, vzduchových nebo hydraulických trubek.
 8. ODCHYLKY
 8.1 Odchylně od výše uvedených požadavků mají vozidla níže uvedených typů vyhovovat jen v rozsahu, který je uveden u jednotlivých případů:
 8.1.1
 Je-li roztažitelný přívěs zkrácen na nejmenší délku, musí splňovat všechny požadavky bodu 7; je-li přívěs roztažen, musí boční ochranná zařízení nicméně vyhovovat bodům 7.6, 7.7 a 7.8 a dále buď bodu 7.4, nebo 7.5, ale ne nutně oběma; roztažení přívěsu nesmí vytvořit mezery v délce bočních ochranných zařízení.
 8.1.2
 Cisternové


text:
vozidlo, tj. vozidlo určené výhradně pro přepravu kapalin v uzavřené nádrži, trvale připevněné k vozidlu a opatřené hadicovými či trubkovými spojkami pro plnění a vyprazdňování, musí být vybaveno bočními ochrannými zařízeními, které v nejvyšší možné míře odpovídají požadavkům bodu 7; od přísného dodržování se lze odchýlit pouze v případě, že je to nezbytné z důvodů provozních požadavků.
 8.1.3
 U vozidla vybaveného nastavitelnými nohami k zajištění dodatečné stability při nakládání, vykládání či jiných činnostech, pro které je vozidlo určeno, může být boční ochranné zařízení opatřeno dodatečnými mezerami, aby tam, kde je to nutné, bylo umožněno roztažení noh.
 8.1.4
 U vozidla vybaveného kotevními úchyty pro kombinovanou přepravu typu ro-ro jsou přípustné mezery v bočním ochranném zařízení, které umožňují provlečení a napnutí upevňovacích lan.
 8.2 Jsou-li boční stěny vozidla konstruovány a/nebo vybaveny tak, že jejich součásti společně svým tvarem a vlastnostmi splňují požadavky bodu 7, mohou být považovány za náhradu bočních ochranných zařízení.
 9. ZMĚNY TYPU VOZIDLA A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ
 9.1 Každá změna typu vozidla se musí oznámit správnímu orgánu, který typ vozidla schválil. Tento orgán potom může buď:
 9.1.1
 usoudit, že provedené změny pravděpodobně nemají znatelný nepříznivý vliv a že vozidlo v každém případě stále splňuje požadavky, nebo
 9.1.2
 požadovat od technické zkušebny odpovědné za provedené zkoušky nový zkušební protokol.
 9.2 Oznámení o udělení nebo odmítnutí schválení typu se s uvedením bližších údajů o provedených změnách zašle postupem stanoveným v bodě 5.3 smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis.
 9.3 Příslušný orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí pořadové číslo každému formuláři sdělení vypracovanému pro takové rozšíření.
 10. SHODNOST VÝROBY
 Postupy k zaručení shodnosti výroby musí splňovat postupy stanovené v dodatku 2 dohody (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) a tyto požadavky:
 10.1 Každé vozidlo schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeno tak, aby bylo shodné se schváleným typem a splňovalo požadavky stanovené v bodě 6.
 10.2 Orgán, který schválení typu udělil, může kdykoli ověřit metody kontroly shodnosti uplatňované v jednotlivých výrobních závodech. Běžná četnost takových ověření je jednou za dva roky.
 11. POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY
 11.1 Schválení udělené typu vozidla podle tohoto předpisu je možno odejmout, pokud nejsou splněny požadavky stanovené v bodech 6 a 7.
 11.2 Jestliže některá smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, neprodleně o tom informuje ostatní smluvní strany, které tento předpis uplatňují, a to prostřednictvím kopie formuláře schválení opatřené na konci podepsanou a datovanou poznámkou, psanou velkými písmeny „SCHVÁLENÍ ODEJMUTO“.
 12. DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY
 Pokud držitel schválení zcela ukončí výrobu typu vozidla schváleného podle tohoto předpisu, musí o tom informovat orgán, který schválení udělil. Po obdržení příslušného sdělení podá uvedený orgán zprávu o ukončení výroby ostatním smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, a to prostřednictvím kopie formuláře schválení opatřené na konci podepsanou a datovanou poznámkou, psanou velkými písmeny „VÝROBA UKONČENA“.
 13. NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK A NÁZVY A ADRESY SPRÁVNÍCH ORGÁNŮ
 Smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben a názvy a adresy správních orgánů provádějících schvalovací zkoušky, které vydávají


text:
schválení daného typu a kterým se zasílají zprávy o udělení, rozšíření, odmítnutí či odejmutí schválení typu nebo o definitivním ukončení výroby vydané v jiných státech.
 (1) Jak je definováno v příloze 7 Konsolidované rezoluce o konstrukci vozidel (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, naposledy pozměněný Amend.4).
 (2) Tento předpis nebrání žádnému státu, aby uplatňoval dodatečné požadavky týkající se částí vozidla před jeho předními koly a za jeho zadními koly.
 (3) 1 pro Německo, 2 pro Francii, 3 pro Itálii, 4 pro Nizozemsko, 5 pro Švédsko, 6 pro Belgii, 7 pro Maďarsko, 8 pro Českou republiku, 9 pro Španělsko, 10 pro Srbsko, 11 pro Spojené království, 12 pro Rakousko, 13 pro Lucembursko, 14 pro Švýcarsko, 15 (neobsazeno), 16 pro Norsko, 17 pro Finsko, 18 pro Dánsko, 19 pro Rumunsko, 20 pro Polsko, 21 pro Portugalsko, 22 pro Ruskou federaci, 23 pro Řecko, 24 pro Irsko, 25 pro Chorvatsko, 26 pro Slovinsko, 27 pro Slovensko, 28 pro Bělorusko, 29 pro Estonsko, 30 (neobsazeno), 31 pro Bosnu a Hercegovinu, 32 pro Lotyšsko, 33 (neobsazeno), 34 pro Bulharsko, 35 (neobsazeno), 36 pro Litvu, 37 pro Turecko, 38 (neobsazeno), 39 pro Ázerbájdžán, 40 pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonie, 41 (neobsazeno), 42 pro Evropské společenství (schválení typu udělují členské státy za použití svého příslušného symbolu EHK), 43 pro Japonsko, 44 (neobsazeno), 45 pro Austrálii, 46 pro Ukrajinu, 47 pro Jižní Afriku, 48 pro Nový Zéland, 49 pro Kypr, 50 pro Maltu, 51 pro Korejskou republiku, 52 pro Malajsii, 53 pro Thajsko, 54 a 55 (neobsazeno) a 56 pro Černou Horu. Následující čísla budou přidělena dalším zemím chronologicky v pořadí, v jakém ratifikují Dohodu o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat a/nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel, nebo v pořadí, v jakém k uvedené dohodě přistoupí. Takto přidělená čísla sdělí generální tajemník Organizace spojených národů smluvním stranám dohody.
 PŘÍLOHA 1
 SDĚLENÍ
 (maximální formát: A4 (210 × 297 mm))
 PŘÍLOHA 2
 PŘÍKLADY ZNAČEK SCHVÁLENÍ TYPU
 VZOR A
 (viz bod 5.4 tohoto předpisu)
 VZOR B
 (viz bod 5.5 tohoto předpisu)
 (1) Toto číslo je užito jen jako příklad.


text:
 21.12.2007
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 339/3
 ÚMLUVA
 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech
 PREAMBULE
 VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY TÉTO ÚMLUVY,
 ODHODLÁNY posílit na svých územích právní ochranu zde usazených osob,
 DOMNÍVAJÍCE SE, že je za tímto účelem nezbytné určit mezinárodní příslušnost, usnadnit uznávání a zavést zrychlený postup pro zajištění výkonu soudních rozhodnutí, veřejných listin a soudních smírů,
 VĚDOMY SI vazeb mezi sebou, jež byly v oblasti hospodářství potvrzeny dohodami o volném obchodu uzavřenými mezi Evropským společenstvím a některými členskými státy Evropského sdružení volného obchodu,
 —
 Bruselskou úmluvu ze dne 27. září 1968 o příslušnosti a výkonu rozhodnutí v občanských a obchodních věcech, ve znění úmluv o přistoupení v rámci postupného rozšiřování Evropské unie,
 —
 úmluvu ze dne 16. září 1988 o příslušnosti a výkonu rozhodnutí v občanských a obchodních věcech, která rozšiřuje používání pravidel Bruselské úmluvy z roku 1968 na některé členské státy Evropského sdružení volného obchodu,
 —
 nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech, které nahradilo výše uvedenou Bruselskou úmluvu,
 —
 Dohodu mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech, podepsanou v Bruselu dne 19. října 2005,
 PŘESVĚDČENY, že rozšíření zásad stanovených v nařízení (ES) č. 44/2001 na smluvní strany tohoto aktu posílí právní i hospodářskou spolupráci,
 PŘEJÍCE SI zajistit co nejjednotnější výklad tohoto aktu,
 SE v tomto duchu ROZHODLY uzavřít tuto úmluvu a
 DOHODLY SE TAKTO:
 HLAVA I
 OBLAST PŮSOBNOSTI
 Článek 1
 1. Tato úmluva se vztahuje na věci občanské a obchodní bez ohledu na druh soudu. Nevztahuje se zejména na věci daňové, celní a správní.
 2. Tato úmluva se nevztahuje na
 a)
 věci osobního stavu, způsobilosti fyzické osoby k právům a právním úkonům, majetková práva plynoucí z manželských vztahů a dědění, včetně dědění ze závěti;
 b)
 konkursy, vyrovnání a podobná řízení;
 c)
 sociální zabezpečení;
 d)
 rozhodčí řízení.
 3. V této úmluvě se „státem vázaným touto úmluvou“ rozumí kterýkoli stát, který je smluvní stranou této úmluvy nebo členským státem Evropského společenství. Rozumí se jím také Evropské společenství.
 HLAVA II
 PŘÍSLUŠNOST
 ODDÍL 1
 Obecná ustanovení
 Článek 2
 1. Nestanoví-li tato úmluva jinak, mohou být osoby, které mají bydliště na území některého státu vázaného touto úmluvou, bez ohledu na svou státní příslušnost žalovány u soudů tohoto členského státu.
 2. Na osoby, které nejsou státními příslušníky státu vázaného touto úmluvou, v němž mají bydliště, se použijí pravidla pro určení příslušnosti, která se použijí pro jeho vlastní státní příslušníky.
 Článek 3
 1. Osoby, které mají bydliště na území některého státu vázaného touto úmluvou, mohou být u soudů jiného státu vázaného touto úmluvou žalovány pouze na základě pravidel stanovených v oddílech 2 až 7 této hlavy.
 2. Na tyto osoby nelze použít zejména pravidla pro určení příslušnosti uvedená v příloze I.
 Článek 4
 1. Nemá-li žalovaný bydliště na území některého státu vázaného touto úmluvou, určuje se příslušnost soudů každého státu vázaného touto úmluvou podle jeho vlastních právních


text:
předpisů, s výhradou článků 22 a 23.
 2. Proti takovému žalovanému se každá osoba, která má bydliště na území některého státu vázaného touto úmluvou, může v tomto státě odvolávat bez ohledu na svou státní příslušnost na pravidla pro určení příslušnosti platná v tomto státě, zejména na pravidla uvedená v příloze I, stejným způsobem jako jeho vlastní státní příslušníci.
 ODDÍL 2
 Zvláštní příslušnost
 Článek 5
 Osoba, která má bydliště na území některého státu vázaného touto úmluvou, může být v jiném státě vázaném touto úmluvou žalována,
 1.
 a)
 pokud předmět sporu tvoří smlouva nebo nároky ze smlouvy, u soudu místa, kde závazek, o nějž se jedná, byl nebo měl být splněn;
 b)
 pro účely tohoto ustanovení a pokud nebylo dohodnuto jinak, je místem plnění zmíněného závazku:
 —
 v případě prodeje zboží místo na území státu vázaného touto úmluvou, kam podle smlouvy zboží bylo nebo mělo být dodáno,
 —
 v případě poskytování služeb místo na území státu vázaného touto úmluvou, kde služby podle smlouvy byly nebo měly být poskytnuty;
 c)
 nepoužije-li se písmeno b), použije se písmeno a);
 2.
 ve věcech týkajících se výživného,
 a)
 u soudu místa, kde má oprávněná osoba k výživě bydliště nebo místo obvyklého pobytu, nebo
 b)
 je-li věc týkající se výživného věcí vedlejší v řízení týkajícím se osobního stavu, u soudu, který je k tomuto řízení příslušný podle práva státu místa řízení, pokud tato příslušnost není založena pouze státní příslušností některé ze stran;
 c)
 je-li věc týkající se výživného věcí vedlejší v řízení týkajícím se rodičovské zodpovědnosti, u soudu, který je k tomuto řízení příslušný podle práva státu místa řízení, pokud tato příslušnost není založena pouze státní příslušností některé ze stran;
 3.
 ve věcech týkajících se deliktní nebo kvazideliktní odpovědnosti u soudu místa, kde došlo nebo může dojít ke škodné události;
 4.
 jedná-li se o žalobu na náhradu škody nebo žalobu o uvedení do původního stavu vyvolanou jednáním, které je trestným činem, u soudu, u něhož byla podána obžaloba, je-li tento soud podle práva pro něj platného oprávněn rozhodovat o občanskoprávních nárocích;
 5.
 jedná-li se o spor vyplývající z provozování pobočky, zastoupení nebo jiné provozovny, u soudu místa, kde se tyto složky nacházejí;
 6.
 jako zakladatel, člen správní rady trustu nebo oprávněný z trustu, který byl zřízen zákonem nebo písemným nebo písemně potvrzeným ústním právním úkonem, u soudů státu vázaného touto úmluvou, na jehož území má trust sídlo;
 7.
 jedná-li se o spor o zaplacení odměny za pomoc nebo záchranu nákladu nebo zboží, u soudu, v jehož působnosti tento náklad nebo zboží
 a)
 byly zadrženy k zajištění této platby nebo
 b)
 mohly být zadrženy k tomuto účelu, avšak byla složena jistota nebo bylo poskytnuto jiné zajištění;
 toto ustanovení se použije pouze tehdy, pokud je tvrzeno, že žalovaný má práva k nákladu nebo zboží nebo tato práva měl v době poskytnutí pomoci nebo záchrany.
 Článek 6
 Osoba, která má bydliště na území některého státu vázaného touto úmluvou, může být též žalována,
 1.
 je-li žalováno více osob společně, u soudu místa, kde má bydliště některý ze žalovaných, za předpokladu, že


text:
právní nároky jsou spojeny tak úzce, že je účelné je vyšetřit a rozhodnout o nich společně, aby se zabránilo vydání vzájemně si odporujících rozhodnutí v oddělených řízeních;
 2.
 jedná-li se o žalobu o záruku nebo o intervenční žalobu, u soudu, u něhož byla podána původní žaloba, ledaže by toto řízení bylo zahájeno pouze proto, aby tato osoba byla odňata soudu, který je pro ni příslušný;
 3.
 jedná-li se o vzájemnou žalobu, která se týká stejné smlouvy či stejné skutečnosti jako původní žaloba, u soudu, u něhož byla podána původní žaloba;
 4.
 ve věcech týkajících se smlouvy nebo nároku ze smlouvy, kde žaloba může být spojena s žalobou týkající se věcných práv k nemovitostem proti témuž žalovanému, u soudu státu vázaného touto úmluvou, na jehož území se nemovitost nachází.
 Článek 7
 Je-li soud státu vázaného touto úmluvou podle této úmluvy příslušný k rozhodování v řízení o odpovědnosti při používání či provozování lodi, rozhoduje tento nebo jiný soud, určený místo něj podle práva tohoto státu, také o žalobách na omezení této odpovědnosti.
 ODDÍL 3
 Příslušnost ve věcech pojištění
 Článek 8
 Ve věcech pojištění se příslušnost určuje podle tohoto oddílu, aniž jsou dotčeny článek 4 a čl. 5 bod 5.
 Článek 9
 1. Pojistitel, který má bydliště na území některého státu vázaného touto úmluvou, může být žalován
 a)
 u soudů státu, v němž má bydliště, nebo
 b)
 v jiném státě vázaném touto úmluvou v případě žaloby podané pojistníkem, pojištěným nebo oprávněnou osobou u soudu místa bydliště žalobce nebo
 c)
 jedná-li se o spolupojistitele, u soudu státu vázaného touto úmluvou, u kterého je žalován hlavní pojistitel.
 2. Nemá-li pojistitel bydliště na území některého státu vázaného touto úmluvou, avšak má v některém státě vázaném touto úmluvou pobočku, zastoupení nebo jinou provozovnu, je s ním při sporech vyplývajících z jejich provozu jednáno tak, jako by měl bydliště na území tohoto státu.
 Článek 10
 Ve věcech pojištění odpovědnosti nebo pojištění nemovitostí může být pojistitel kromě toho žalován u soudu místa, v němž nastala škodná událost. Totéž platí, jsou-li v téže pojistné smlouvě pojištěny a stejnou škodní událostí postiženy movité věci i nemovitosti.
 Článek 11
 1. Ve věcech pojištění odpovědnosti může být pojistitel žalován i u soudu, u něhož je podána žaloba poškozeného proti pojištěnému, pokud je to přípustné podle práva tohoto soudu.
 2. Na žalobu, kterou poškozený podává přímo proti pojistiteli, se použijí články 8, 9 a 10, je-li taková přímá žaloba přípustná.
 3. Stanoví-li právo, které je pro takovou přímou žalobu rozhodné, že se pojistník nebo pojištěný mohou k žalobě připojit, je týž soud příslušný i pro tyto osoby.
 Článek 12
 1. S výhradou čl. 11 odst. 3 může pojistitel žalovat pouze u soudů toho státu vázaného touto úmluvou, na jehož území má žalovaný bydliště, bez ohledu na to, zda je žalován pojistník, pojištěný nebo oprávněná osoba.
 2. Tímto oddílem není dotčeno právo podat vzájemnou žalobu u soudu, u něhož byla podle tohoto oddílu podána původní žaloba.
 Článek 13
 Od ustanovení tohoto oddílu je možné se odchýlit pouze
 1.
 dohodou uzavřenou po vzniku sporu;
 2.
 dohodou


text:
umožňující pojistníkovi, pojištěnému nebo oprávněné osobě zahájit řízení u jiných soudů než těch, které jsou uvedeny v tomto oddíle;
 3.
 dohodou uzavřenou mezi pojistníkem a pojistitelem, kteří mají v době uzavření smlouvy bydliště nebo obvyklý pobyt v témže státě vázaném touto úmluvou, jestliže tato dohoda zakládá příslušnost soudů tohoto státu, a to i v případě, že by škodná událost nastala v cizině, ledaže by taková dohoda nebyla podle práva tohoto státu přípustná;
 4.
 dohodou uzavřenou pojistníkem, který nemá bydliště ve státě vázaném touto úmluvou, pokud se nejedná o povinné pojištění nebo o pojištění nemovitostí nacházejících se v některém státě vázaném touto úmluvou, nebo
 5.
 dohodou týkající se pojistné smlouvy do té míry, v níž se vztahuje na jedno či více z rizik uvedených v článku 14.
 Článek 14
 Rizika uvedená v čl. 13 bodu 5 jsou tato:
 1.
 veškeré škody
 a)
 na námořních plavidlech, zařízeních při pobřeží a na volném moři nebo na letadlech, způsobené událostmi, které souvisí s jejich využíváním pro obchodní účely;
 b)
 na přepravovaném zboží, s výjimkou zavazadel cestujících, při přepravě, která se uskutečňuje výlučně nebo z části těmito plavidly nebo letadly;
 2.
 veškerá odpovědnost, s výjimkou odpovědnosti za škody na zdraví cestujících nebo za škody na jejich zavazadlech,
 a)
 související s používáním nebo provozem námořních plavidel, zařízení nebo letadel uvedených v bodě 1 písm. a), pokud nejsou v případě letadel podle práva státu vázaného touto úmluvou, v němž je letadlo registrováno, ujednání o příslušnosti pro pojištění takových rizik zakázána;
 b)
 za škody, které jsou způsobeny na přepravovaném zboží během přepravy, ve smyslu bodu 1 písm. b);
 3.
 veškeré finanční ztráty v souvislosti s používáním nebo provozem námořních plavidel, zařízení nebo letadel uvedeným v bodě 1 písm. a), zejména ztráty nákladu nebo charterové;
 4.
 veškerá další rizika související s některým z rizik uvedených v bodech 1 až 3;
 5.
 bez ohledu na body 1 až 4 všechna „velká rizika“.
 ODDÍL 4
 Příslušnost ve věcech spotřebitelských smluv
 Článek 15
 1. Ve věcech týkajících se smlouvy uzavřené spotřebitelem pro účel, který se netýká jeho profesionální nebo podnikatelské činnosti, se příslušnost určuje podle tohoto oddílu, aniž jsou dotčeny článek 4 a čl. 5 bod 5,
 a)
 jedná-li se o koupi movitých věcí na splátky nebo
 b)
 jedná-li se o půjčku návratnou ve splátkách nebo o jiný úvěrový obchod určený k financování koupě takových movitých věcí nebo
 c)
 ve všech ostatních případech, kdy byla smlouva uzavřena s osobou, která provozuje profesionální nebo podnikatelské činnosti ve státě vázaném touto úmluvou, na jehož území má spotřebitel bydliště, nebo pokud se jakýmkoli způsobem taková činnost na tento stát nebo na několik států včetně tohoto státu zaměřuje, a smlouva spadá do rozsahu těchto činností.
 2. Nemá-li smluvní partner spotřebitele bydliště na území některého státu vázaného touto úmluvou, avšak v některém státě vázaném touto úmluvou má pobočku, zastoupení nebo jinou provozovnu, je s ním při sporech vyplývajících z jejich provozu jednáno tak, jako by měl bydliště na území tohoto státu.
 3. Tento oddíl se nevztahuje na přepravní smlouvy, kromě případu, kdy smlouva poskytuje kombinaci dopravy a


text:
ubytování zahrnutou v ceně.
 Článek 16
 1. Spotřebitel může podat žalobu proti smluvnímu partnerovi buď u soudů státu vázaného touto úmluvou, na jehož území má tento smluvní partner bydliště, nebo u soudu místa, kde má bydliště spotřebitel.
 2. Smluvní partner může podat žalobu proti spotřebiteli pouze u soudů státu vázaného touto úmluvou, na jehož území má spotřebitel bydliště.
 3. Tímto článkem není dotčeno právo podat vzájemnou žalobu u soudu, u něhož byla podle tohoto oddílu podána původní žaloba.
 Článek 17
 Od ustanovení tohoto oddílu je možné se odchýlit pouze
 1.
 dohodou uzavřenou po vzniku sporu;
 2.
 dohodou umožňující spotřebiteli zahájit řízení u jiných soudů než těch, které jsou uvedeny v tomto oddíle, nebo
 3.
 dohodou uzavřenou mezi spotřebitelem a jeho smluvním partnerem, kteří mají v době uzavření smlouvy bydliště nebo obvyklý pobyt v témže státě vázaném touto úmluvou, jestliže tato dohoda zakládá příslušnost soudů tohoto státu, ledaže by taková dohoda nebyla podle práva tohoto státu přípustná.
 ODDÍL 5
 Příslušnost pro individuální pracovní smlouvy
 Článek 18
 1. Ve věcech týkajících se individuálních pracovních smluv se příslušnost určuje podle tohoto oddílu, aniž jsou dotčeny článek 4 a čl. 5 bod 5.
 2. Nemá-li zaměstnavatel, se kterým zaměstnanec uzavřel pracovní smlouvu, bydliště na území státu vázaného touto úmluvou, avšak má v některém státě vázaném touto úmluvou pobočku, zastoupení nebo jinou provozovnu, je s ním při sporech vyplývajících z jejich provozu jednáno tak, jako by měl bydliště na území tohoto státu.
 Článek 19
 Zaměstnavatel, který má bydliště na území některého státu vázaného touto úmluvou, může být žalován
 1.
 u soudů státu, v němž má bydliště, nebo
 2.
 v jiném státě vázaném touto úmluvou:
 a)
 u soudu místa, kde zaměstnanec obvykle vykonává svou práci, nebo u soudu místa, kde svou práci obvykle vykonával naposledy, nebo
 b)
 jestliže zaměstnanec obvykle nevykonává nebo nevykonával svou práci v jediné zemi, u soudu místa, kde se nachází nebo nacházela provozovna, která zaměstnance přijala do zaměstnání.
 Článek 20
 1. Zaměstnavatel může žalovat pouze u soudů toho státu vázaného touto úmluvou, na jehož území má zaměstnanec bydliště.
 2. Tímto oddílem není dotčeno právo podat vzájemnou žalobu u soudu, u něhož byla podle tohoto oddílu podána původní žaloba.
 Článek 21
 Od ustanovení tohoto oddílu je možné se odchýlit pouze
 1.
 dohodou o určení příslušnosti uzavřenou po vzniku sporu;
 2.
 dohodou o určení příslušnosti umožňující zaměstnanci podat návrh na zahájení řízení u jiných soudů než těch, které jsou uvedeny v tomto oddíle.
 ODDÍL 6
 Výlučná příslušnost
 Článek 22
 Bez ohledu na bydliště mají výlučnou příslušnost:
 1.
 pro řízení, jejichž předmětem jsou věcná práva k nemovitostem a nájem nemovitostí, soudy státu vázaného touto úmluvou, na jehož území se nemovitost nachází.
 Pro řízení týkající se nájmu nemovitostí za účelem jejich dočasného soukromého užívání na dobu nejvýše šesti po sobě následujících měsíců jsou však příslušné i soudy toho státu vázaného touto úmluvou, v němž má žalovaný bydliště, pokud je nájemcem fyzická osoba a pronajímatel i nájemce mají bydliště na území téhož státu vázaného touto úmluvou;
 2.
 pro řízení, jejichž předmětem je platnost založení, nulita nebo zrušení


text:
společností nebo jiných právnických osob nebo sdružení právnických nebo fyzických osob nebo platnost usnesení jejich orgánů, soudy státu vázaného touto úmluvou, na jehož území má společnost, právnická osoba nebo sdružení sídlo. Při určení sídla postupuje soud podle pravidel mezinárodního práva soukromého;
 3.
 pro řízení, jejichž předmětem je platnost zápisů do veřejných rejstříků, soudy státu vázaného touto úmluvou, na jehož území jsou tyto rejstříky vedeny;
 4.
 pro řízení, jejichž předmětem je zápis nebo platnost patentů, ochranných známek a průmyslových vzorů nebo jiných podobných práv, která vyžadují udělení nebo zápis, bez ohledu na to, zda je tato otázka uplatněna prostřednictvím žaloby nebo námitky, soudy státu vázaného touto úmluvou, na jehož území bylo požádáno o udělení nebo zápis nebo kde byly uděleny nebo zapsány nebo platí za udělené nebo zapsané na základě právního aktu Společenství nebo mezinárodní smlouvy.
 Aniž je dotčena příslušnost Evropského patentového úřadu podle Úmluvy o udělování evropských patentů, podepsané v Mnichově dne 5. října 1973, jsou soudy každého státu vázaného touto úmluvou výlučně příslušné bez ohledu na bydliště pro řízení, jejichž předmětem je zápis nebo platnost evropského patentu, uděleného pro tento stát, bez ohledu na to, zda je tato otázka uplatněna prostřednictvím žaloby nebo námitky;
 5.
 pro řízení, jejichž předmětem je výkon rozhodnutí, soudy státu vázaného touto úmluvou, na jehož území výkon rozhodnutí byl nebo má být proveden.
 ODDÍL 7
 Ujednání o příslušnosti
 Článek 23
 1. Dohodnou-li se strany, z nichž alespoň jedna má bydliště na území státu vázaného touto úmluvou, že v již vzniklém nebo budoucím sporu z určitého právního vztahu má příslušnost soud nebo soudy některého státu vázaného úmluvou, je příslušný soud nebo soudy tohoto státu. Pokud se strany nedohodnou jinak, je tato příslušnost výlučná. Taková dohoda o příslušnosti musí být uzavřena
 a)
 písemně nebo ústně s písemným potvrzením, nebo
 b)
 ve formě, která odpovídá zvyklostem zavedeným mezi těmito stranami, nebo
 c)
 v mezinárodním obchodě ve formě, která odpovídá obchodním zvyklostem, které strany znaly nebo musely znát a které strany smluv tohoto druhu v daném odvětví obchodu obecně znají a pravidelně se jimi řídí.
 2. Písemné formě jsou rovnocenná veškerá sdělení elektronickými prostředky, která umožňují trvalý záznam dohody.
 3. Uzavřou-li takovou dohodu strany, z nichž žádná nemá bydliště na území státu vázaného touto úmluvou, nemohou soudy ostatních států vázaných touto úmluvou rozhodovat, ledaže by zvolený soud nebo soudy příslušnost odmítly.
 4. Je-li v zakládající listině trustu určeno, že o žalobách proti zakladateli, členovi správní rady nebo příjemci trustu má rozhodovat soud nebo soudy určitého státu vázaného touto úmluvou, pak jsou tento soud nebo soudy výlučně příslušné, jestliže se jedná o vztahy mezi těmito osobami nebo o jejich práva nebo povinnosti v rámci trustu.
 5. Dohody o příslušnosti ani obdobná ustanovení v zakládající listině trustu nemají právní účinek, jsou-li v rozporu s články 13, 17 nebo 21 nebo pokud mají soudy, jejichž příslušnost má být vyloučena, na základě článku 22 výlučnou příslušnost.
 Článek 24
 Není-li soud jednoho členského státu příslušný již podle jiných ustanovení této úmluvy, stane se příslušným, jestliže se žalovaný řízení před tímto soudem účastní. To neplatí,


text:
pokud se žalovaný dostaví proto, aby namítal nepříslušnost soudu, nebo je-li jiný soud podle článku 22 výlučně příslušný.
 ODDÍL 8
 Přezkoumání příslušnosti a přípustnosti
 Článek 25
 Soud státu vázaného touto úmluvou bez návrhu prohlásí, že není příslušný, je-li u něj zahájeno řízení ve věci, v níž má na základě článku 22 výlučnou příslušnost soud jiného státu vázaného touto úmluvou.
 Článek 26
 1. Pokud se žalovaný, který má bydliště na území jednoho státu vázaného touto úmluvou a je žalován před soudem jiného státu vázaného touto úmluvou, řízení před tímto soudem neúčastní, prohlásí soud bez návrhu, že není příslušný, nevyplývá-li jeho příslušnost z této úmluvy.
 2. Soud řízení přeruší do té doby, než bude prokázáno, že žalovaný mohl obdržet návrh na zahájení řízení nebo jinou rovnocennou písemnost v dostatečném předstihu, který mu umožňuje přípravu na jednání před soudem, nebo že k tomu byly učiněny veškeré nezbytné kroky.
 3. Namísto ustanovení odstavce 2 se použije článek 15 Haagské úmluvy ze dne 15. listopadu 1965 o doručování soudních a mimosoudních písemností v cizině ve věcech občanských a obchodních, pokud návrh na zahájení řízení nebo jiná rovnocenná písemnost měly být doručeny podle uvedené úmluvy.
 4. Členské státy Evropského společenství vázané nařízením Rady (ES) č. 1348/2000 ze dne 29. května 2000 nebo Dohodou mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o doručování soudních a mimosoudních písemností v občanských nebo obchodních věcech, podepsanou v Bruselu dne 19. listopadu 2005, použijí pro své vzájemné vztahy článek 19 uvedeného nařízení, pokud návrh na zahájení řízení nebo jiná rovnocenná písemnost měly být doručeny podle uvedeného nařízení nebo dohody.
 ODDÍL 9
 Překážka litispendence a závislá řízení
 Článek 27
 1. Je-li u soudů různých států vázaných touto úmluvou zahájeno řízení v téže věci mezi týmiž stranami, přeruší soud, u něhož bylo řízení zahájeno později, bez návrhu řízení až do doby, než se určí příslušnost soudu, který řízení zahájil jako první.
 2. Jakmile je určena příslušnost soudu, u něhož bylo řízení zahájeno jako první, prohlásí se soud, u něhož bylo řízení zahájeno později, za nepříslušný ve prospěch prvního soudu.
 Článek 28
 1. Jsou-li u soudů různých států vázaných touto úmluvou zahájena řízení, která navzájem souvisejí, může soud, u něhož bylo řízení zahájeno později, řízení přerušit.
 2. Dokud nejsou řízení o podaných žalobách skončena v prvním stupni, může soud, u něhož byla žaloba podána později, na návrh strany řízení také prohlásit, že není příslušný, jestliže je soud, u něhož byla žaloba podána dříve, příslušný pro řízení o těchto žalobách a spojení těchto řízení je podle jeho práva přípustné.
 3. Ve smyslu tohoto článku žaloby navzájem souvisejí, pokud je mezi nimi dán tak úzký vztah, že jejich společné projednání a rozhodnutí je vhodné k tomu, aby se zabránilo vydání vzájemně si odporujících rozhodnutí v oddělených řízeních.
 Článek 29
 Je-li pro určité řízení dána výlučná příslušnost více soudů, prohlásí se soud, u něhož bylo řízení zahájeno později, za nepříslušný ve prospěch soudu, u něhož bylo řízení zahájeno jako první.
 Článek 30
 Pro účely tohoto oddílu se okamžikem, kdy bylo zahájeno řízení, rozumí
 1.
 okamžik, kdy byl u