text: uzavřená dne 16. února 1976 v Barceloně a změněná dne 10. června 1995;c) "organizací" orgán uvedený v článku 17 úmluvy;d) "střediskem" Středisko regionálních činností s programem prioritních akcí;e) "pobřežní zónou" geomorfologická oblast na obou stranách mořského břehu, ve které probíhá interakce mezi mořskou a pevninskou částí v podobě složitých ekologických a zdrojových systémů tvořených biotickými a abiotickými složkami, které s lidskými společenstvími a příslušnými sociálně-ekonomickými činnostmi žijí vedle sebe a vzájemně na sebe působí;f) "integrovaným řízením pobřežních zón" dynamický proces pro udržitelné řízení a využívání pobřežních zón, jenž bere ohled na zranitelnost pobřežních ekosystémů a krajin, rozmanitost činností a využívání, jejich vzájemné působení, námořní zaměření některých činností a využívání a jejich dopad jak na mořskou, tak pevninskou část pobřežní zóny.Článek 3Územní působnost1. Tento protokol se vztahuje na oblast Středozemního moře vymezená článkem 1 úmluvy. Tato oblast je rovněž definována pomocí:a) hranice pobřežní zóny na straně moře, která je vnější hranicí teritoriálních vod stran, ab) hranice pobřežní zóny na straně pevniny, která je hranicí příslušných pobřežních jednotek, jak je vymezily strany.2. Pokud strana v mezích své svrchovanosti stanoví jiné hranice než hranice předpokládané v odstavci 1 tohoto článku, předá depozitáři prohlášení o této skutečnosti v okamžiku uložení své listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení tohoto protokolu nebo přistoupení k němu anebo kdykoli později, pokud:a) hranice na straně moře je menší než vnější hranice teritoriálních vod;b) hranice na straně pevniny se liší, ať už je menší či větší, od hranic území pobřežních jednotek, jak je definováno výše, aby se mimo jiné uplatnil ekosystémový přístup a hospodářská a sociální kritéria, vzaly se v úvahu specifické potřeby ostrovů v souvislosti s geomorfologickými vlastnostmi a zohlednily nepříznivé účinky změny klimatu.3. Každá strana na příslušné institucionální úrovni přijme nebo bude prosazovat přiměřená opatření, aby informovala obyvatelstvo a jakékoli příslušné činitele o územní působnosti tohoto protokolu.Článek 4Zachování práv1. Nic v tomto protokolu ani žádný akt přijatý na jeho základě se nedotýká práv, současných a budoucích nároků nebo právních názorů kterékoli strany v souvislosti s mořským právem, a zejména povahy a rozsahu mořských oblastí, vymezení mořských oblastí mezi státy s protilehlým či sousedícím pobřežím, práva a způsobů proplutí průlivy, které se využívají pro mezinárodní plavbu, práva pokojného proplutí teritoriálními vodami a rovněž povahy a rozsahu jurisdikce pobřežního státu, státu vlajky nebo přístavního státu.2. Žádný akt nebo činnost vykonané na základě tohoto protokolu nezakládají důvody pro uplatnění, popírání nebo zpochybňování jakéhokoli nároku na státní svrchovanost nebo jurisdikci.3. Přísnější ustanovení uznávající ochranu a řízení pobřežní zóny obsažená ve stávajících či budoucích vnitrostátních či mezinárodních nástrojích či programech nejsou ustanoveními tohoto protokolu dotčena.4. Nic v tomto protokolu se nedotýká národní bezpečnosti a obranných činností a zařízení; ovšem všechny strany souhlasí, že takové činnosti by měly být provozovány a zařízení by měla být zřízena, v přiměřené a proveditelné míře, v souladu s tímto protokolem.Článek 5Cíle integrovaného řízení pobřežních zónCíle integrovaného řízení pobřežních zón jsou:a) prostřednictvím racionálního plánování činnosti usnadnit udržitelný rozvoj pobřežních zón zajištěním toho, že je brán ohled na prostředí a krajinu v souladu s hospodářským, sociálním a kulturním rozvojem;b) zachovat


text: pobřežní zóny ku prospěchu současných a budoucích generací;c) zajistit udržitelné využívání přírodních zdrojů, zejména s ohledem na využívání vod;d) zajistit zachování celistvosti pobřežních ekosystémů, krajin a geomorfologie;e) předcházet účinkům přírodních nebezpečí, a zejména změny klimatu, které mohou být způsobeny přírodními nebo lidskými činnostmi, nebo je omezovat;f) dosáhnout soudržnosti mezi veřejnými a soukromými iniciativami a mezi všemi rozhodnutími orgánů veřejné moci na státní, regionální a místní úrovni, která ovlivňují využívání pobřežní zóny.Článek 6Obecné zásady integrovaného řízení pobřežních zónPři provádění tohoto protokolu se strany řídí těmito zásadami integrovaného řízení pobřežních zón:a) Bere se zvláštní ohled na biologické bohatství a přírodní dynamiku a fungování přílivové oblasti a doplňující a vzájemně závislou povahu mořské a pevninské části tvořící jednotný celek.b) Veškeré prvky související s hydrologickými, geomorfologickými, klimatickými, ekologickými, sociálně-ekonomickými a kulturními systémy se berou v úvahu integrovaně, aby se nepřekročila kapacita pobřežní zóny a zabránilo se nepříznivým účinkům přírodních pohrom a rozvoje.c) Ekosystémový přístup k pobřežnímu plánování a řízení se uplatňuje tak, aby zajistil udržitelný rozvoj pobřežních zón.d) Zajistí se vhodná správa umožňující přiměřenou a včasnou účast místního obyvatelstva a zúčastněných subjektů z občanské společnosti zabývajících se problematikou pobřežních zón v transparentním rozhodovacím procesu.e) Napříč odvětvími se požaduje organizovaná institucionální koordinace různých správních služeb a regionálních a místních úřadů odpovědných za pobřežní zóny.f) Vyžaduje se vytváření strategií, plánů a programů územního plánování zabývajících se rozvojem měst a sociálně-ekonomickou činností, stejně jako dalšími příslušnými politikami daného odvětví.g) Bere se ohled na mnohost a rozmanitost činností v pobřežních zónách, a pokud to bude nutné, dá se přednost veřejným službám a činnostem, které, pokud jde o využívání a polohu, vyžadují bezprostřední blízkost moře.h) Rozdělení využívání by mělo být v celé pobřežní zóně vyrovnané a mělo by se vyhnout zbytečné koncentraci a nekontrolovatelnému růstu měst.i) Provedou se předběžná posouzení rizik souvisejících s různými lidskými činnostmi a infrastrukturou, aby se zabránilo jejich nepříznivému vlivu na pobřežní zóny a aby se tento vliv omezil.j) Zabrání se škodám na pobřežním prostředí, a pokud k nim dojde, provede se vhodná obnova.Článek 7Koordinace1. Pro účely integrovaného řízení pobřežní zóny strany:a) zajistí institucionální koordinaci, v případě nutnosti prostřednictvím vhodných orgánů a mechanismů, aby se vyhnuly odvětvovým přístupům a usnadnily komplexní přístupy;b) organizují vhodnou koordinaci mezi různými orgány příslušnými jak pro mořskou, tak pevninskou část pobřežních zón v různých správních službách na státní, regionální a místní úrovni;c) organizují úzkou koordinaci mezi státními, regionálními a místními orgány v oblasti pobřežních strategií, plánů a programů a ve vztahu k různým povolením činností, kterých lze dosáhnout prostřednictvím společných poradních orgánů nebo společných rozhodovacích postupů.2. Příslušné státní, regionální a místní orgány odpovědné za pobřežní zóny spolupracují, pokud je to proveditelné, na posílení soudržnosti a účinnosti zavedených pobřežních strategií, plánů a programů.ČÁST IIPRVKY INTEGROVANÉHO ŘÍZENÍ POBŘEŽNÍCH ZÓNČlánek 8Ochrana a udržitelné využívání pobřežních zón1. V souladu s cíli a zásadami uvedenými v článcích 5 a 6 tohoto protokolu strany usilují o zajištění udržitelného využívání a řízení pobřežních zón, aby se zachovala pobřežní přírodní stanoviště, krajiny, přírodní zdroje a ekosystémy v souladu s mezinárodními a regionálními právními nástroji.2. Za tímto účelem strany:a)

type: contracts

jurisdiction: EU


text: zavedou v pobřežních zónách podle nejvyššího stavu vody v zimě zónu, kde není povolena výstavba. S ohledem mimo jiné na oblasti přímo a nepříznivě postižené změnou klimatu a přírodními riziky nesmí být tato zóna méně než 100 metrů široká, v souladu s písmenem b). Nadále se používají přísnější vnitrostátní opatření určující tuto šířku;b) mohou výše uvedená ustanovení upravit způsobem, který je v souladu s cíli a zásadami tohoto protokolu:1) u projektů veřejného zájmu;2) v oblastech se specifickými geografickými nebo jinými místními omezeními, zvláště v souvislosti s hustotou obyvatelstva nebo sociálními potřebami, v nichž jsou individuální bydlení, urbanizace nebo rozvoj stanoveny vnitrostátními právními nástroji;c) oznámí organizaci své vnitrostátní právní nástroje stanovující výše uvedené úpravy.3. Strany se také snaží zajistit, aby jejich vnitrostátní právní nástroje zahrnovaly kritéria pro udržitelné využívání pobřežních zón. Taková kritéria s ohledem na místní zvláštní podmínky mimo jiné zahrnují:a) určení a vymezení, mimo chráněné oblasti, otevřených oblastí, ve kterých jsou rozvoj měst a další činnosti omezeny nebo v případě nutnosti zakázány;b) omezení lineárního šíření měst a vytváření nové dopravní infrastruktury podél pobřeží;c) zajištění toho, aby byly hlediska ochrany životního prostředí začleněna do pravidel pro řízení a využívání veřejné námořní oblasti;d) zajištění svobodného přístupu veřejnosti k moři a pobřeží;e) omezení nebo v případě nutnosti zákaz pohybu a parkování pozemních vozidel a pohybu a kotvení mořských plavidel ve zranitelných přírodních oblastech na pevnině nebo na moři, včetně pláží a dun.Článek 9Hospodářské činnosti1. V souladu s cíli a zásadami uvedenými v článcích 5 a 6 tohoto protokolu a při zohlednění příslušných ustanovení Barcelonské úmluvy a jejích protokolů smluvní strany:a) věnují zvláštní pozornost hospodářským činnostem, které vyžadují bezprostřední blízkost moře;b) zajistí, aby různé hospodářské činnosti minimalizovaly využívání přírodních zdrojů a zohledňovaly potřeby budoucích generací;c) zajistí, aby bylo dodržováno integrované řízení vodních zdrojů a nakládání s odpady, jež by bylo šetrné k životnímu prostředí;d) zajistí, aby se pobřežní a námořní hospodářství přizpůsobilo zranitelné povaze pobřežních zón a aby byly mořské zdroje chráněny před znečištěním;e) definují ukazatele rozvoje hospodářských činností, aby se zajistilo udržitelné využívání pobřežních zón a snížily se nároky, které překračují jejich kapacitu;f) propagují mezi veřejnými orgány, hospodářskými subjekty a nevládními organizacemi kodexy správné praxe.2. Smluvní strany se dále s ohledem na tyto hospodářské činnosti dohodly takto:a) Zemědělství a průmysl:zaručit vysokou úroveň ochrany životního prostředí při umisťování a při výkonu zemědělských a průmyslových činností tak, aby se zachovaly pobřežní ekosystémy a krajiny a předešlo se znečištění moře, vody, ovzduší a půdy.b) Rybolov:i) zohledňovat v projektech rozvoje potřebu ochrany rybolovných oblastí,ii) zajistit, aby byly metody rybolovu v souladu s udržitelným využíváním přírodních mořských zdrojů.c) Akvakultura:i) zohledňovat v projektech rozvoje potřebu ochrany oblastí akvakultury a oblastí s výskytem měkkýšů a korýšů,ii) regulovat akvakulturu kontrolováním využití vstupů a nakládání s odpadem.d) Cestovní ruch, sport a volnočasové aktivity:i) podporovat udržitelný pobřežní cestovní ruch, který zachovává pobřežní ekosystémy, přírodní zdroje, kulturní dědictví a krajiny,ii) propagovat konkrétní podoby pobřežního cestovního ruchu, včetně kulturního, venkovského a ekologického cestovního ruchu, a zároveň respektovat tradice místního obyvatelstva,iii) regulovat a v případě potřeby zakázat výkon některých sportovních a volnočasových aktivit, včetně rekreačního


text: rybolovu a sběru měkkýšů a korýšů.e) Využití zvláštních přírodních zdrojů:i) zajistit, aby získávání a těžba nerostů, včetně využití mořské vody v odsolovacích stanicích a při těžbě kamene, podléhaly předchozímu povolení,ii) regulovat těžbu písku, včetně mořského dna a říčních sedimentů, nebo ji zakázat tam, kde je pravděpodobné, že bude mít nepříznivý dopad na rovnováhu pobřežních ekosystémů,iii) sledovat pobřežní zvodnělé vrstvy a dynamické oblasti kontaktu sladké a slané vody nebo na pomezí mezi sladkou a slanou vodou, jež mohou být nepříznivě ovlivněny těžbou podzemní vody nebo vypouštěním odpadů do přírodního prostředí.f) Infrastruktura, energetická zařízení, přístavy a námořní díla a stavby:zajistit, aby tato infrastruktura, zařízení, díla a stavby podléhaly povolení, aby se jejich nepříznivý dopad na pobřežní ekosystémy, krajiny a geomorfologii minimalizoval nebo byl případně odčiněn opatřeními jiné než finanční povahy.g) Námořní činnosti:provádět námořní činnosti tak, aby se zajistilo zachování pobřežních ekosystémů v souladu s pravidly, normami a postupy příslušných mezinárodních úmluv.Článek 10Zvláštní pobřežní ekosystémyStrany přijmou opatření na ochranu charakteristických rysů některých zvláštních pobřežních ekosystémů takto:1) Mokřady a ústí řekStrany navíc k vytvoření chráněných oblastí a s cílem předejít tomu, aby vymizely mokřady a ústí řek:a) zohlední národní pobřežní strategie a pobřežní plány a programy a při vydávání povolení také environmentální, hospodářské a sociální funkce mokřadů a ústí řek;b) přijmou opatření potřebná pro regulaci nebo případně zákaz činností, které mohou mít nepříznivý dopad na mokřady a ústí řek;c) provedou v co nejvyšší možné míře obnovu poškozených pobřežních mokřadů s cílem obnovit jejich kladnou úlohu v procesech pobřežního životního prostředí.2) Mořská stanovištěStrany uznávají potřebu ochrany mořských oblastí, v nichž se nacházejí stanoviště a druhy vyžadující vysokou úroveň ochrany, bez ohledu na stupeň jejich ochrany a:a) přijmou opatření, aby prostřednictvím právních předpisů, plánování a řízení mořských a pobřežních oblastí zajistily ochranu a zachování zejména oblastí, v nichž se nacházejí stanoviště a druhy vyžadující vysokou úroveň ochrany;b) zavazují se podporovat regionální a mezinárodní spolupráci pro provádění společných programů na ochranu mořských stanovišť.3) Pobřežní lesyStrany přijmou opatření určená k zachování či rozvoji lesů, zejména těch, které se nacházejí vně zvláště chráněných oblastí.4) DunyStrany se zavazují zachovat duny a písčiny, a kde je to možné, udržitelným způsobem je obnovit.Článek 11Pobřežní krajiny1. Strany uznávají zvláštní estetickou, přírodní a kulturní hodnotu krajin bez ohledu na stupeň jejich ochrany a přijmou opatření, aby prostřednictvím právních předpisů, plánování a řízení zajistily ochranu pobřežních krajin.2. Strany se zavazují podporovat regionální a mezinárodní spolupráci v oblasti ochrany krajiny, a zejména ve vhodných případech podporovat provádění společných akcí u přeshraničních pobřežních oblastí.Článek 12OstrovyStrany se zavazují dohodnout se na zvláštní ochraně ostrovů, včetně malých ostrovů, a za tímto účelem:a) podporují v těchto oblastech činnosti šetrné k životnímu prostředí a činí zvláštní opatření, aby zajistily účast obyvatel na ochraně pobřežních ekosystémů, která se zakládá na jejich místních zvycích a znalostech;b) zohledňují zvláštní charakteristiky ostrovního prostředí a potřebu zajistit vzájemné působení mezi ostrovy v rámci národních pobřežních strategií, plánů a programů a nástrojů řízení, zejména v oblasti dopravy, cestovního ruchu, rybolovu, odpadu a vody.Článek 13Kulturní dědictví1. Strany jednotlivě či společně přijmou všechna opatření vhodná pro zachování a ochranu


text: kulturního, zejména archeologického a historického, dědictví pobřežních zón, včetně podvodního kulturního dědictví, a to v souladu s příslušnými vnitrostátními a mezinárodními nástroji.2. Strany zajistí, aby bylo zachování kulturního dědictví pobřežních zón na místě považováno za první možnost, dříve než u tohoto dědictví dojde k jakémukoli jinému zásahu.3. Strany zejména zajistí, aby prvky podvodního kulturního dědictví pobřežních zón, které byly vyjmuty z mořského prostředí, byly uchovávány a řízeny tak, aby se zabezpečilo jejich dlouhodobé zachování a neobchodovalo se s nimi, nebyly prodávány, vykupovány nebo směňovány jako zboží.Článek 14Účast1. S cílem zajistit v průběhu procesu integrovaného řízení pobřežních zón účinnou správu přijmou strany opatření nezbytná k tomu, aby se ve fázích formulování a provádění pobřežních a námořních strategií, plánů a programů nebo projektů a také při vydávání různých povolení zajistilo vhodné zapojení různých zúčastněných subjektů, včetně:- dotčených územních společenství a veřejnoprávních subjektů,- hospodářských subjektů,- nevládních organizací,- sociálních činitelů,- dotčené veřejnosti.Tato účast mimo jiné zahrnuje poradní orgány, šetření nebo veřejná slyšení a může být rozšířena na partnerství.2. S cílem zajistit tuto účast strany přiměřeně, včas a účinně poskytují informace.3. Každému zúčastněnému subjektu, který napadá rozhodnutí, akty nebo opomenutí, by měly být k dispozici mediační nebo smírčí postupy a měl by mít právo na správní nebo právní prostředky, které podléhají ustanovením ohledně účasti stanoveným stranami, pokud jde o plány, programy nebo projekty týkající se pobřežních zón.Článek 15Zvyšování povědomí, odborná příprava, vzdělávání a výzkum1. Strany se zavazují provádět na státní, regionální nebo místní úrovni činnosti pro zvyšování povědomí o integrovaném řízení pobřežních zón a vyvinout na toto téma vzdělávací programy, odbornou přípravu a veřejné vzdělávání.2. Strany přímo, na vícestranném či dvoustranném základě nebo za pomoci organizace, střediska nebo dotčených mezinárodních organizací organizují vzdělávací programy, odbornou přípravu a veřejné vzdělávání o integrovaném řízení pobřežních zón s cílem zajistit jejich udržitelný rozvoj.3. Strany umožní mezioborový vědecký výzkum integrovaného řízení pobřežních zón a vzájemného působení mezi jednotlivými činnostmi a jejich dopadů na pobřežní zóny. Za tímto účelem by měly zřídit nebo podporovat specializovaná výzkumná střediska. Cílem tohoto výzkumu je zejména prohloubit znalost integrovaného řízení pobřežních zón, přispět k informovanosti veřejnosti a umožnit rozhodování ve veřejném i soukromém sektoru.ČÁST IIINÁSTROJE INTEGROVANÉHO ŘÍZENÍ POBŘEŽNÍCH ZÓNČlánek 16Mechanismy a sítě monitorování a sledování1. Strany k monitorování a sledování využívají a posilují příslušné stávající mechanismy nebo v případě potřeby vytvářejí nové. Rovněž připravují a pravidelně aktualizují celostátní soupisy pobřežních zón, které by měly v co nejvyšší míře zahrnovat informace o zdrojích a činnostech i o institucích, právních předpisech a plánování, které mohou mít na pobřežní zóny vliv.2. S cílem podporovat výměnu vědeckých zkušeností, údajů a osvědčených postupů se strany na vhodné správní a vědecké úrovni zapojí ve spolupráci s organizací do sítě středomořské pobřežní zóny.3. S cílem usnadnit pravidelné sledování stavu a vývoje pobřežních zón strany stanoví dohodnutý referenční formát a postup pro sběr vhodných údajů v celostátních soupisech.4. Strany využijí všech nutných prostředků, aby zajistily veřejný přístup k informacím získaným z mechanismů a sítí monitorování a sledování.Článek 17Středomořská strategie pro integrované řízení pobřežních zónStrany se zavazují spolupracovat na podpoře udržitelného rozvoje a


text: integrovaného řízení pobřežních zón, zohledňovat při tom středomořskou strategii pro udržitelný rozvoj a v případě nutnosti ji doplňovat. Za tímto účelem strany za pomoci střediska definují společný regionální rámec pro integrované řízení pobřežních zón ve Středomoří, který má být proveden prostřednictvím vhodných regionálních akčních plánů a dalších operačních nástrojů i prostřednictvím jejich národních strategií.Článek 18Národní pobřežní strategie, plány a programy1. Každá strana dále posílí nebo zformuluje národní strategii pro integrované řízení pobřežních zón a prováděcí plány a programy pro pobřeží, které jsou v souladu se společným regionálním rámcem, s cíli integrovaného řízení a se zásadami tohoto protokolu, a uvědomí organizaci o koordinačních mechanismech zavedených pro tuto strategii.2. Národní strategie založená na analýze stávající situace stanoví cíle, určí priority s uvedením jejich zdůvodnění, identifikuje pobřežní ekosystémy, které vyžadují řízení, i všechny příslušné činitele a procesy, vyjmenuje opatření, která mají být přijata, a jejich náklady i dostupné institucionální nástroje a právní a finanční prostředky a stanoví harmonogram provádění.3. Pobřežní plány a programy, jež mohou být samostatné nebo integrované do jiných plánů a programů, specifikují zaměření národní strategie a provedou ji na příslušné územní úrovni, přičemž mimo jiné případně stanoví kapacity a podmínky pro přidělení a využití příslušných mořských a pevninských částí pobřežních zón.4. Strany definují vhodné ukazatele, aby bylo možno hodnotit účinnost strategií, plánů a programů integrovaného řízení pobřežních zón, jakož i pokrok v provádění protokolu.Článek 19Hodnocení vlivů na životní prostředí1. Strany při zohlednění zranitelné povahy pobřežních zón zajistí, aby u veřejných a soukromých projektů, u nichž jsou pravděpodobné významné účinky na životní prostředí v pobřežních zónách, a zejména na jejich ekosystémy, postup a studie související s hodnocením vlivů na životní prostředí zvažovaly zvláštní citlivost prostředí a vzájemné vztahy mezi mořskými a pevninskými částmi pobřežní zóny.2. V souladu s týmiž kritérii strany vhodně zformulují strategické hodnocení vlivů plánů a programů, které postihují pobřežní zónu, na životní prostředí.3. Hodnocení vlivů na životní prostředí by také mělo zvažovat kumulativní dopad na pobřežní zóny a věnovat náležitou pozornost mimo jiné jejich kapacitě.Článek 20Územní politika1. Za účelem podpory integrovaného řízení pobřežních zón, snížení hospodářského tlaku, zachování otevřených ploch a umožnění veřejného přístupu k moři a podél jeho břehu přijmou strany vhodné nástroje a opatření územní politiky, včetně postupu plánování.2. Za tímto účelem a s cílem zajistit udržitelné řízení veřejné a soukromé půdy v pobřežních zónách mohou strany mimo jiné přijmout mechanismy pro nákup, postoupení, darování nebo převod pozemků do veřejného vlastnictví a uvalovat na nemovitosti věcná břemena.Článek 21Hospodářské, finanční a daňové nástrojePro provádění národních pobřežních strategií a pobřežních plánů a programů mohou strany přijmout vhodná opatření pro přijetí příslušných hospodářských, finančních nebo daňových nástrojů určených k podpoře místních, regionálních a celostátních iniciativ pro integrované řízení pobřežních zón.ČÁST IVRIZIKA POSTIHUJÍCÍ POBŘEŽNÍ ZÓNUČlánek 22Přírodní nebezpečíV rámci národních strategií pro integrované řízení pobřežních zón vyvinou strany politiky pro předcházení přírodním nebezpečím. Za tímto účelem provedou posouzení zranitelnosti a nebezpečí pro pobřežní zóny a přijmou opatření pro předcházení, zmírňování a přizpůsobování, aby se čelilo účinkům přírodních pohrom, zejména změny klimatu.Článek 23Eroze pobřeží1. V souladu s cíli a zásadami stanovenými v


text: článcích 5 a 6 tohoto protokolu se strany s cílem účinněji předcházet nepříznivému dopadu eroze pobřeží a zmírňovat jej zavazují přijmout opatření nezbytná k tomu, aby se zachovala či obnovila přirozená schopnost pobřeží přizpůsobovat se změnám, včetně změn způsobovaných zvýšením hladiny moře.2. Při zvažování nových činností a stavebních děl umístěných v pobřežní zóně, včetně námořních staveb a obranných pobřežních děl, strany zejména zohlední jejich nepříznivé účinky na erozi pobřeží a přímé a nepřímé náklady, jež z nich mohou vyplývat. Pokud jde o stávající činnosti a stavby, měly by strany přijmout opatření pro minimalizaci jejich účinků na erozi pobřeží.3. Strany usilují o předcházení dopadům eroze pobřeží prostřednictvím integrovaného řízení činností, včetně přijetí zvláštních opatření pro pobřežní sedimenty a pobřežní stavební díla.4. Strany se zavazují sdílet vědecké údaje, které mohou zlepšit znalost stavu, vývoje a dopadů eroze pobřeží.Článek 24Reakce na přírodní pohromy1. Strany se zavazují podporovat mezinárodní spolupráci, aby reagovaly na přírodní pohromy, a přijmout všechna opatření nezbytná pro včasné řešení jejich účinků.2. Strany se zavazují koordinovat používání zařízení pro odhalování, varování a komunikaci, jež mají k dispozici, a využívat stávající mechanismy a iniciativy, aby se zajistilo co nejrychlejší předávání naléhavých informací o významných přírodních pohromách. Strany sdělí organizaci, které orgány jsou v rámci příslušných mezinárodních mechanismů příslušné tyto informace poskytovat a přijímat.3. Strany se zavazují podporovat vzájemnou spolupráci a spolupráci mezi státními, regionálními a místními orgány, nevládními organizacemi a dalšími příslušnými organizacemi pro poskytování humanitární pomoci v naléhavých případech přírodních pohrom postihujících pobřežní zóny Středozemního moře.ČÁST VMEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCEČlánek 25Odborná příprava a výzkum1. Strany se zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací spolupracovat při odborné přípravě vědeckého, technického a administrativního personálu v oblasti integrovaného řízení pobřežních zón, zejména s cílem:a) identifikovat a posílit kapacity;b) rozvinout vědecký a technický výzkum;c) podporovat střediska specializovaná na integrované řízení pobřežních zón;d) podporovat programy odborné přípravy místních odborníků.2. Strany se zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací podporovat vědecký a technický výzkum integrovaného řízení pobřežních zón, zejména prostřednictvím výměny vědeckých a technických informací a koordinace svých výzkumných programů ohledně témat společného zájmu.Článek 26Vědecká a technická pomocPro účely integrovaného řízení pobřežních zón se strany zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací spolupracovat na poskytování vědecké a technické pomoci, včetně přístupu k technologiím šetrným k životnímu prostředí a jejich přenosu, a dalších možných podob pomoci stranám, které o takovou pomoc požádají.Článek 27Výměna informací a činnosti společného zájmu1. Strany se zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací spolupracovat při výměně informací o využívání osvědčených environmentálních postupů.2. Za podpory organizace strany zejména:a) definují ukazatele pobřežního řízení, přičemž zohledňují stávající ukazatele, a spolupracují při jejich využívání;b) zavádějí a aktualizují posouzení využití a řízení pobřežních zón;c) provádějí činnosti společného zájmu, například ukázkové projekty integrovaného řízení pobřežních zón.Článek 28Přeshraniční spolupráceKde je to vhodné, strany přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací na dvoustranném či vícestranném základě usilují o koordinaci národních pobřežních strategií, plánů a programů týkajících se sousedících pobřežních zón. Na této koordinaci se podílejí příslušné vnitrostátní správní orgány.Článek 29Přeshraniční


text: hodnocení vlivů na životní prostředí1. Dříve než strany povolí nebo schválí plány, programy a projekty, u nichž je pravděpodobný významný nepříznivý dopad na životní prostředí v pobřežních zónách ostatních stran, spolupracují v rámci tohoto protokolu prostřednictvím oznamování, výměny informací a konzultací na hodnocení vlivů těchto plánů, programů a projektů na životní prostředí a zohledňují při tom článek 19 tohoto protokolu a čl. 4 odst. 3 písm. d) úmluvy.2. Za tímto účelem se strany zavazují spolupracovat při formulování a přijímání vhodných obecných směrů, které stanoví postupy pro oznamování, výměnu informací a konzultaci ve všech fázích procesu.3. Kde je to vhodné, mohou strany pro účinné provádění tohoto článku uzavírat dvoustranné či vícestranné dohody.ČÁST VIINSTITUCIONÁLNÍ USTANOVENÍČlánek 30Kontaktní místaKaždá strana určí kontaktní místo, které bude sloužit jako středisko pro technická a vědecká hlediska provádění tohoto protokolu a bude šířit informace na státní, regionální a místní úrovni. Kontaktní místa se pravidelně scházejí, aby plnila své funkce vyplývající z tohoto protokolu.Článek 31ZprávyNa řádných zasedáních smluvních stran předkládají strany zprávy o provádění tohoto protokolu, včetně přijatých opatření, jejich účinnosti a problémů, které vyvstaly při jejich provádění, a to způsobem a v takových časových rozestupech, jak stanoví tato zasedání.Článek 32Institucionální koordinace1. Organizace odpovídá za koordinaci provádění tohoto protokolu. Za tímto účelem ji podporuje středisko, jemuž může svěřit tyto funkce:a) pomáhat stranám definovat společný regionální rámec pro integrované řízení pobřežních zón ve Středomoří podle článku 17;b) připravovat pravidelnou zprávu o stavu a vývoji integrovaného řízení pobřežních zón ve Středozemním moři s cílem umožnit provádění protokolu;c) vyměňovat informace a provádět činnosti společného zájmu podle článku 27;d) na žádost pomáhat stranám:- účastnit se sítě středomořské pobřežní zóny podle článku 16,- připravovat a provádět jejich národní strategie pro integrované řízení pobřežních zón podle článku 18,- spolupracovat na činnostech odborné přípravy a na programech vědeckého a technického výzkumu podle článku 25,- kde je to vhodné, koordinovat řízení přeshraničních pobřežních zón podle článku 28;e) pořádat schůze kontaktních míst podle článku 30;f) vykonávat jakékoli další funkce uložené stranami.2. Pro účely provádění tohoto protokolu mohou strany, organizace a středisko společně navázat spolupráci s nevládními organizacemi, jejichž činnost souvisí s protokolem.Článek 33Zasedání stran1. Řádná zasedání stran tohoto protokolu se konají ve spojitosti s řádnými zasedáními smluvních stran úmluvy, svolávanými podle článku 18 úmluvy. Strany mohou rovněž v souladu s uvedeným článkem svolávat mimořádná zasedání.2. Zasedání stran tohoto protokolu mají tyto úkoly:a) dohlížet na provádění tohoto protokolu;b) zajišťovat, aby byl tento protokol prováděn v koordinaci a součinnosti s ostatními protokoly;c) dohlížet na činnost organizace a střediska týkající se provádění tohoto protokolu a poskytovat pokyny pro jejich činnosti;d) zvažovat účinnost opatření přijatých pro integrované řízení pobřežních zón a potřebu dalších opatření, zvláště v podobě příloh nebo změn tohoto protokolu;e) vydávat stranám doporučení ohledně opatření, která mají být přijata pro provádění tohoto protokolu;f) posuzovat návrhy vznesené schůzí kontaktních míst podle článku 30 tohoto protokolu;g) zvažovat zprávy předané stranami a vydávat vhodná doporučení podle článku 26 úmluvy;h) posuzovat jakékoli další příslušné informace předané prostřednictvím střediska;i) posuzovat jakékoli další záležitosti týkající se tohoto protokolu, kde je to vhodné.ČÁST VIIZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍČlánek 34Vztah k


text: úmluvě1. Ustanovení úmluvy týkající se kteréhokoliv protokolu se použijí na tento protokol.2. Jednací řád a finanční pravidla přijaté podle článku 24 úmluvy se použijí na tento protokol, nedohodnou-li se strany tohoto protokolu jinak.Článek 35Vztahy se třetími stranami1. V případě potřeby strany vyzvou státy, které nejsou stranami protokolu, a mezinárodní organizace ke spolupráci při provádění tohoto protokolu.2. Strany se zavazují přijmout v souladu s mezinárodním právem vhodná opatření, aby se zajistilo, že nikdo neprovádí činnost, která je v rozporu se zásadami a cíli tohoto protokolu.Článek 36PodpisTento protokol je otevřen k podpisu kterékoli smluvní straně úmluvy od 21. ledna 2008 do 20. ledna 2009 v Madridu ve Španělsku.Článek 37Ratifikace, přijetí nebo schváleníTento protokol podléhá ratifikaci, přijetí nebo schválení. Listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení se ukládají u španělské vlády, která bude vykonávat funkci depozitáře.Článek 38PřistoupeníOde dne 21. ledna 2009 bude tento protokol otevřen k přistoupení kterékoliv straně úmluvy.Článek 39Vstup v platnostTento protokol vstupuje v platnost třicátým dnem po uložení alespoň šesté listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení.Článek 40Závazná zněníPrvopis tohoto protokolu, jehož znění v jazyce anglickém, arabském, francouzském a španělském mají stejnou platnost, bude uložen u depozitáře.NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně za tímto účelem zplnomocnění k tomuto protokolu své podpisy.V MADRIDU VE ŠPANĚLSKU dne dvacátého prvního ledna dva tisíce osm.--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 12008E/PRO/16
 Konsolidované znění Smlouvy o fungování Evropské unie - PROTOKOLY - Protokol (č. 16) o některých ustanoveních týkajících se Dánska
 Úřední věstník 115 , 09/05/2008 S. 0287 - 0287
 PROTOKOL (č. 16)O NĚKTERÝCH USTANOVENÍCH TÝKAJÍCÍCH SE DÁNSKAVYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,BEROUCE V ÚVAHU, že ústava Dánska obsahuje ustanovení, která mohou vyžadovat vypsání referenda v Dánsku předtím, než tento stát odvolá svou výjimku,S OHLEDEM na to, že dne 3. listopadu 1993 vláda Dánska oznámila Radě svůj úmysl neúčastnit se třetí etapy hospodářské a měnové unie,SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie:1. Vzhledem k oznámení podanému Radě dánskou vládou dne 3. listopadu 1993 se na Dánsko vztahuje výjimka. Na základě této výjimky se na Dánsko použijí všechny články a ustanovení Smluv a statutu ESCB a ECB zmiňující výjimku.2. Postup uvedený v článku 140 Smlouvy o fungování Evropské unie umožňující zrušení výjimky může být zahájen jen na žádost Dánska.3. V případě zrušení výjimky přestanou být ustanovení tohoto protokolu použitelná.--------------------------------------------------


text:
L 232/2 CS Úřední věstník Evropské unie 9.9.2011
 MEMORANDUM O SPOLUPRÁCI
 mezi Evropskou unií a Mezinárodní organizací pro civilní letectví, kterým se stanoví rámec pro
 posílenou spolupráci
 EVROPSKÁ UNIE („EU“)
 a
 MEZINÁRODNÍ ORGANIZACE PRO CIVILNÍ LETECTVÍ („ICAO“),
 dále jen „strany“,
 ODVOLÁVAJÍCE SE na Úmluvu o mezinárodním civilním letectví, podepsanou dne 7. prosince 1944 v Chicagu (dále jen
 „Chicagská úmluva“), a zejména na čl. 55 písm. a) a článek 65 uvedené úmluvy,
 ODVOLÁVAJÍCE SE na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 218 a 220 uvedené smlouvy,
 MAJÍCE NA PAMĚTI usnesení shromáždění ICAO A1-10, které pověřilo Radu ICAO uzavřením příslušných ujednání
 s veřejnými mezinárodními organizacemi, jejichž činnosti mají vliv na mezinárodní civilní letectví, zejména s ohledem na
 technickou spolupráci, výměnu informací a dokumentů, účast na zasedáních a jiné záležitosti, které mohou podpořit
 účinnou spolupráci,
 ODVOLÁVAJÍCE SE na politiku a rámec spolupráce ICAO s ohledem na regionální orgány civilního letectví a regionální
 organizace, která je zaměřena mimo jiné na uzavírání dohod o spolupráci s těmito orgány a organizacemi, a to v souladu
 s doporučením sympozia ES a ICAO o regionálních organizacích, které se konalo ve dnech 10. a 11. dubna 2008
 v Montrealu,
 S PŘIHLÉDNUTÍM k tomu, že většina standardů ICAO v oblasti bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními
 činy, uspořádání letového provozu a ochrany životního prostředí je zmíněna v příslušných právních předpisech EU,
 S PŘIHLÉDNUTÍM k „Memorandu o spolupráci mezi Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA) a Mezinárodní
 organizací pro civilní letectví (ICAO) týkajícímu se auditu dohledu nad bezpečností provozu a souvisejících záležitostí“,
 podepsanému dne 21. března 2006 v Montrealu,
 S PŘIHLÉDNUTÍM k „Memorandu o spolupráci mezi Evropským společenstvím a Mezinárodní organizací pro civilní
 letectví týkajícímu se bezpečnostních auditů a inspekcí a souvisejících záležitostí“, podepsanému dne 17. září 2008
 v Montrealu,
 VZHLEDEM K TOMU, že Evropské společenství a Organizace spojených národů podepsaly dne 29. dubna 2003 novou
 Finanční a správní rámcovou dohodu (FAFA), k níž se ICAO připojila dohodou s Evropským společenstvím, podepsanou
 dne 7. prosince 2004,
 VZHLEDEM K TOMU, že memorandum o spolupráci nenahrazuje ani jím nejsou dotčeny stávající formy spolupráce mezi
 stranami, dokud jsou platné,
 S OHLEDEM na usnesení shromáždění ICAO A36-2, které mimo jiné uznává, že zřízení regionálních a subregionálních
 systémů dohledu nad bezpečností provozu, včetně regionálních organizací dohledu na bezpečností provozu, může do
 značné míry pomoci státům s dodržováním jejich povinností podle Chicagské úmluvy prostřednictvím úspor z rozsahu
 a širší harmonizace, a které zároveň žádá generálního tajemníka, aby nadále podporoval koordinaci a spolupráci mezi
 všeobecným programem pro audit dohledu nad bezpečností provozu (USOAP) a programy auditu jiných organizací
 spojenými s bezpečností letectví, a které dále ukládá Radě ICAO, aby podporovala koncepci regionálních
 a subregionálních systémů dohledu nad bezpečností provozu, včetně regionálních organizací dohledu nad bezpečností
 provozu,
 VZHLEDEM K TOMU, že strany sdílejí vizi dosažení nejvyššího stupně jednotnosti evropských provozních předpisů,
 požadavků a postupů s cílem dosáhnout souladu se standardy ICAO, uvedenými v přílohách Chicagské úmluvy, za
 účelem zajištění bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu a ochrany
 životního prostředí,
 ---pagebreak--- 9.9.2011 CS


text:
Úřední věstník Evropské unie L 232/3
 VZHLEDEM K TOMU, že každá ze stran sehrává při dosahování tohoto cíle důležitou roli,
 VZHLEDEM K TOMU, že se strany chtějí zavázat k regionální spolupráci a v souvislosti s touto spoluprací vzájemně
 komunikovat,
 VZHLEDEM K TOMU, že EU přijala společná pravidla v oblasti bezpečnosti letectví a ochrany letectví před protiprávními
 činy a že Evropská agentura pro bezpečnosti letectví (EASA) a Evropská komise provádějí v členských státech EU inspekce
 s cílem sledovat, jak jsou tato pravidla uplatňována,
 JSOUCE SI VĚDOMY, že Evropská komise má v EU donucovací pravomoci, jež mají zajistit provádění právních předpisů
 EU v oblasti bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu a ochrany
 životního prostředí,
 JSOUCE SI VĚDOMY, že hlavními cíli programu auditů ICAO a programu inspekcí EU je zvýšit bezpečnost letectví
 a ochranu letectví před protiprávními činy hodnocením provádění příslušných standardů, zjišťováním případných nedo
 statků a v případě nutnosti zajištěním nápravy nedostatků v EU,
 VZHLEDEM K TOMU, že EU zřídila v Montrealu úřad s cílem usnadnit posilování vztahů a spolupráce mezi EU a ICAO
 a umožnit větší účast EU na činnostech ICAO v sídle ICAO a aktivnější přispívání EU k těmto činnostem,
 JSOUCE SI VĚDOMY, že aniž jsou dotčena práva či povinnosti členských států EU podle Chicagské úmluvy nebo vztah
 mezi členskými státy EU a ICAO vyplývající z členství těchto států v ICAO, je žádoucí zavést vzájemnou spolupráci mezi
 EU a ICAO v oblasti bezpečnosti letectví, ochrany letectví před protiprávními činy, uspořádání letového provozu
 a ochrany životního prostředí způsobem, který zajistí větší harmonizaci standardů a užší koordinaci příslušných činností,
 a s cílem docílit lepšího využívání omezených zdrojů a zamezit zdvojenému úsilí při zachování integrity obou stran,
 VZHLEDEM K TOMU, že strany uznávají nutnost chránit utajované informace získané od druhé strany v míře, již
 vyžadují jejich příslušné předpisy,
 SE DOHODLY TAKTO:
 1. Obecná ustanovení 2. Cíle
 Strany se dohodly, že posílí své vztahy a zavedou užší spolu 2.1 Toto memorandum o spolupráci:
 práci v oblasti bezpečnosti letectví, ochrany letectví před proti
 právními činy, uspořádání letového provozu a ochrany život
 ního prostředí a že v souladu se stanoveným jednacím řádem
 usnadní svou účast na činnostech a účast při zasedáních v roli a) stanoví rámec pro posílení vztahů mezi stranami;
 pozorovatelů podpisem tohoto memoranda o spolupráci ve
 prospěch mezinárodního civilního letectví.
 b) posiluje spolupráci mezi stranami;
 Tímto memorandem o spolupráci nejsou dotčena práva ani c) určuje oblasti vzájemné spolupráce mezi stranami a
 povinnosti členských států EU podle Chicagské úmluvy ani
 vztah mezi ICAO a členskými státy EU vyplývající z členství
 těchto členských států v ICAO.
 d) stanoví podmínky a mechanismy provádění spolu
 práce mezi stranami.
 Toto memorandum o spolupráci se nevztahuje na rozhodování
 ICAO ani EU, včetně záležitostí spojených se standardizací nebo 3. Oblast působnosti
 tvorbou předpisů, nicméně zavádí regulační spolupráci
 v přípravných fázích těchto činností. 3.1 Toto memorandum o spolupráci zavádí spolupráci mezi
 stranami v těchto oblastech:
 a) bezpečnost letectví;
 Úřad Evropské unie v Montrealu, který zastupuje EU v sídle
 ICAO, usnadňuje vztahy mezi EU a ICAO a slouží jako


text:
hlavní
 kontaktní místo EU pro ICAO ve všech záležitostech vztahují
 cích se k provádění tohoto memoranda o spolupráci. b) ochrana letectví před protiprávními činy;
 ---pagebreak--- L 232/4 CS Úřední věstník Evropské unie 9.9.2011
 c) uspořádání letového provozu a pravidel zachování důvěrnosti stanovených v článku
 6, sdílejí elektronické informace, údaje a úřední
 publikace a vzájemně si poskytují přístup do data
 d) ochrana životního prostředí. bází a pracují na jejich větším propojení s cílem své
 stávající databáze vzájemně doplňovat.
 3.2 Každá z oblastí uvedených v odstavci 3.1 tohoto článku
 je předmětem samostatné přílohy tohoto memoranda 5. Činnosti spolupráce
 o spolupráci.
 5.1 Strany se dohodly, že v souladu s ustanovením příloh
 tohoto memoranda o spolupráci budou společně
 3.3 Strany mohou stanovit pracovní ujednání vymezující provádět následující činnosti spolupráce. Strany:
 vzájemně dohodnuté mechanismy a postupy nezbytné
 k účinnému provádění činností spolupráce stanovených
 v přílohách tohoto memoranda o spolupráci.
 5.1.1 Stanoví mechanismy konzultací, spolupráce a sdílení
 informací včetně:
 3.4 Přílohy přijaté podle tohoto memoranda o spolupráci
 jsou jeho nedílnou součástí.
 a) stanovení a provádění společných mechanismů
 pravidelných dialogů, konzultací a výměny infor
 4. Formy spolupráce mací;
 4.1 Strany:
 b) zajištění toho, aby každá strana byla včasně infor
 mována o rozhodnutích, činnostech, iniciativách,
 a) stanoví mechanismy konzultací, koordinace zasedáních a událostech, jež souvisejí s tímto
 a spolupráce a výměny informací; memorandem o spolupráci a týkají se oblasti
 bezpečnosti letectví, ochrany letectví před proti
 právními činy, uspořádání letového provozu
 b) usnadňují harmonizaci požadavků na výkonnost a ochrany životního prostředí, a získala příslušnou
 a interoperabilitu nových technologií a systémů; dokumentaci. Případně lze konat brífinky;
 c) koordinují příslušné programy a výsledky auditů
 c) poskytnutí bezplatného přístupu ke všem úředním
 a inspekcí a činnosti technické pomoci s cílem
 dokumentům a publikacím;
 zlepšit využívání omezených zdrojů a zamezit zdvo
 jenému úsilí;
 d) zpřístupnění databází a informací na internetových
 d) si vyměňují informace o souladu se standardy ICAO; stránkách druhé straně a
 e) stanoví ujednání, která EU umožní nabízet ICAO
 e) zajištění toho, aby EU získala elektronický přístup
 odborné znalosti a zdroje, mimo jiné v podobě vysí
 ke všem dopisům ICAO členským států, jejichž
 lání odborníků pod výlučnou pravomocí generálního
 předmět má význam pro oblast působnosti tohoto
 tajemníka, technické pomoci, a je-li to proveditelné,
 memoranda o spolupráci a jeho příloh.
 v podobě specializované odborné přípravy;
 f) umožní straně účast na činnostech druhé strany 5.1.2 Stanoví rámce spolupráce pro lepší koordinaci
 spojených s programy auditů a inspekcí a případně programů auditu a inspekcí s cílem zlepšit využívání
 s programy odborné přípravy, přičemž pozorovatelé omezených zdrojů a zamezit zdvojenému úsilí.
 EU se smějí účastnit výjezdních auditů ICAO
 v členských státech EU pouze se souhlasem těchto
 států a odborníci EU účastnící se auditů ICAO
 5.1.3 Stanoví společný mechanismus úzké koordinace
 v rámci vyslání jako auditoři ICAO zachovávají
 programového plánování a technické pomoci.
 přísnou důvěrnost informací vztahujících se
 k výjezdnímu auditu v souladu s platnými předpisy
 ICAO; a
 5.1.4 Spolupracují na prosazování globální interoperability
 nových technologií a systémů a stanoví společné
 g) aniž jsou dotčeny povinnosti nezveřejňování infor mechanismy pro posílení spolupráce s ohledem na
 mací


text:
obou stran a s výhradou uplatnění příslušných využívání nových technologií.
 ---pagebreak--- 9.9.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 232/5
 5.1.5 Včasně zajišťují vzájemné konzultace s cílem dosáh 6.2 Strany se dohodly zajistit v míře, již si vyžadují jejich
 nout lepší koordinace a soudržnosti předpisů, politik, příslušná pravidla, předpisy a právní předpisy, ochranu
 přístupů a standardů a doporučených postupů ICAO. utajovaných informací získaných od druhé strany při
 uplatňování tohoto memoranda o spolupráci a jeho
 příloh.
 5.1.6 Stanoví pracovní ujednání s cílem usnadnit výměnu
 odborných znalostí a zdrojů takto:
 6.3 S výhradou svých příslušných pravidel, předpisů
 a právních předpisů strany zejména nezveřejní infor
 mace získané od druhé strany podle tohoto memoranda
 a) ICAO poskytne EU při zavádění standardů o spolupráci a jeho příloh, které jsou považovány za
 a doporučených postupů odborné znalosti informace chráněné vlastnickými právy. Tyto informace
 a poradenství týkající se osvědčených postupů; musí být jako takové vhodně označeny v souladu
 s jejich příslušnými pravidly.
 b) EU poskytne odborné znalosti ICAO, mimo jiné
 formou vysílání odborníků na sekretariát ICAO; 6.4 Strany se podle potřeby dohodnou na pracovních ujed
 náních o dalších postupech ochrany utajovaných infor
 mací poskytovaných podle tohoto memoranda
 o spolupráci a jeho příloh. Součástí těchto postupů je
 c) EU se vynasnaží poskytnout ICAO finanční
 možnost každé strany ověřit si, jaká ochranná opatření
 příspěvek na pokrytí nákladů vzniklých
 zavedla druhá strana.
 v souvislosti s prováděním tohoto memoranda
 o spolupráci, včetně administrativních nákladů
 a nákladů na dodání dokumentace a publikací
 a souvisejících služeb, používání místností v sídle 7. Společný výbor stran
 ICAO a informační technologie;
 7.1 Zřizuje se společný výbor sestávající ze zástupců obou
 stran. Společnému výboru společně předsedá jeden
 zástupce každé strany. Společný výbor odpovídá za
 d) EU se vynasnaží poskytnout ICAO finanční účinné fungování příloh tohoto memoranda
 příspěvky na podporu programů technické spolu o spolupráci, včetně přijímání těchto příloh.
 práce ICAO a na další činnosti ICAO dohodnuté
 ve společném výboru, a to v souladu s Finanční
 a správní rámcovou dohodou (FAFA) a
 7.2 Nejméně jednou za rok je svoláno zasedání společného
 výboru, které přezkoumá provádění příloh tohoto
 memoranda o spolupráci a které je uspořádáno nákla
 e) nový rámec a podmínky vysílání odborníků dově efektivně. Kterákoliv strana si může zasedání
 a finančních příspěvků pro ICAO v rámci tohoto společného výboru kdykoliv vyžádat.
 memoranda o spolupráci se stanoví v pracovních
 ujednáních dohodnutých pro tento účel ve
 společném výboru. Tato pracovní ujednání
 zahrnují možnost, aby EU požádala ICAO 7.3 Společný výbor může uvážit jakoukoliv záležitost
 v souvislosti s těmito příspěvky o finanční infor spojenou s fungováním a prováděním příloh tohoto
 mace. memoranda o spolupráci. Zejména je odpovědný za:
 a) řešení veškerých otázek týkajících se uplatňování
 5.1.7 Vzájemně se informují o všech příslušných progra
 a provádění příloh tohoto memoranda o spolupráci;
 mech odborné přípravy a případně na nich umožňují
 druhé straně účast.
 b) zvažování způsobů, jak posílit fungování příloh
 tohoto memoranda o spolupráci a jak stranám navr
 5.1.8 Společně organizují příslušné akce a případně tyto hovat jejich případné změny;
 akce koordinují.
 c) přijímání příloh tohoto memoranda o spolupráci
 6. Důvěrnost informací a pracovních


text:
ujednání v rámci působnosti příloh
 nebo jejich změn;
 6.1 Každá strana přijme veškerá přiměřená opatření
 nezbytná k ochraně informací získaných podle tohoto
 memoranda o spolupráci a jeho příloh před neopráv
 něným zveřejněním. Strana smí po poskytnutí infor d) zvažování finančních otázek a otázek týkajících se
 mací druhé straně určit ty části informací, jež pokládá zdrojů v souvislosti s prováděním memoranda
 za informace nepodléhající zveřejnění. o spolupráci a jeho příloh a
 ---pagebreak--- L 232/6 CS Úřední věstník Evropské unie 9.9.2011
 e) řešení neshod nebo sporů týkajících se výkladu nebo 8.4 Aniž jsou dotčeny odstavce 8.1 až 8.3 tohoto článku,
 uplatňování tohoto memoranda o spolupráci a jeho použijí se při řešení sporu spojeného s finančním
 příloh. řízením ustanovení o řešení sporů Finanční a správní
 rámcové dohody (FAFA).
 7.4 Společný výbor funguje na základě dohody předsedů
 každé strany. 8.5 Žádné ustanovení tohoto memoranda o spolupráci
 nelze považovat za takové, že by se jím strany zříkaly
 8. Řešení sporů jakýchkoli svých výsad nebo imunit.
 8.1 Kterákoliv strana může druhou stranu požádat
 o konzultace týkající se jakékoliv záležitosti, jež souvisí 9. Vstup v platnost, změny a ukončení platnosti
 s tímto memorandem o spolupráci. Druhá strana musí
 9.1 Po dobu, než memorandum o spolupráci vstoupí
 na takový požadavek urychleně odpovědět a do 45 dnů
 v platnost, je prováděno prozatímně ode dne podpisu.
 zahájit konzultace v termínu, na němž se strany
 dohodnou.
 9.2 Toto memorandum o spolupráci vstoupí v platnost, až
 8.2 Strany se všemi možnými způsoby vynasnaží řešit si strany vzájemně písemně oznámí, že byly dokončeny
 neshody, které mezi nimi při jejich spolupráci podle jejich příslušné vnitřní postupy nezbytné pro vstup
 tohoto memoranda o spolupráci vzniknou, na nejnižší memoranda v platnost, a zůstane platným až do ukon
 možné technické úrovni konzultací. čení své platnosti.
 8.3 V případě, že k vyřešení neshody nedojde v souladu 9.3 Kterákoliv strana může platnost memoranda
 s ustanovením odstavce 8.2 tohoto článku, může která o spolupráci kdykoliv ukončit. Ukončení platnosti se
 koliv strana spor předat společnému výboru, který se provede písemným oznámením druhé straně
 danou záležitostí bude zabývat v souladu s článkem 7 s šestiměsíční výpovědní lhůtou, nebylo-li toto ozná
 tohoto memoranda o spolupráci, s cílem spor vyřešit mení o ukončení platnosti po vzájemné dohodě stran
 dohodou. před uplynutím této lhůty staženo.
 ---pagebreak--- 9.9.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 232/7
 За Европейския съюз
 Por la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 Per la Unió Europea
 За Международната организация за гражданско въздухоплаване
 Por la Organización Internacional de Aviación Civil
 Za Mezinárodní organizaci pro civilní letectví
 For Organisationen for International Civil Luftfart
 Für die Internationale Zivilluftfahrt-Organisation
 Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nimel
 Για τη Διεθνή Οργάνωση Πολιτικής Αεροπορίας
 For The International Civil


text:
Aviation Organisation
 Pour l’Organisation de l’aviation civile internationale
 Per l’Organizzazione internazionale dell’aviazione civile
 Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas vārdā
 Tarptautinės Civilinės aviacijos organizacijos vardu
 A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet részéről
 Għall-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali
 Voor de Internationale Burgerluchtvaartorganisatie
 W imieniu Organizacji Międzynarodowego Lotnictwa Cywilnego
 Pela Organização da Aviação Civil Internacional
 Pentru Organizația Aviației Civile Internaționale
 Za Medzinárodnú organizáciu civilného letectva
 Za Mednarodno organizacijo civilnega letalstva
 Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön puolesta
 För internationella civila luftfartsorganisationen


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22006A0218(01)
 Dohoda ve formě výměny dopisů o prozatímním uplatňování protokolu, kterým se mění Protokol, kterým se na období od 1. srpna 2001 do 31. července 2006 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o spolupráci v odvětví mořského rybolovu mezi Evropským společenstvím a Mauritánskou islámskou republikou
 Úřední věstník L 048 , 18/02/2006 S. 0024 - 0025
 Dohodave formě výměny dopisů o prozatímním uplatňování protokolu, kterým se mění Protokol, kterým se na období od 1. srpna 2001 do 31. července 2006 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o spolupráci v odvětví mořského rybolovu mezi Evropským společenstvím a Mauritánskou islámskou republikouA. Dopis od vlády Mauritánské islámské republikyVážený pane,s odkazem na protokol parafovaný dne 31. července 2001, kterým se na období od 1. srpna 2001 do 31. července 2006 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o spolupráci v odvětví mořského rybolovu mezi Evropským společenstvím a Mauritánskou islámskou republikou, a na závěry, které byly učiněny při zasedání smíšeného výboru dne 10. září 2004 a ve dnech 15. a 16. prosince 2004, mám tu čest Vám sdělit, že vláda Mauritánské islámské republiky je připravena uplatňovat v souladu s vědeckými názory dočasné snížení intenzity rybolovu pro odvětví lovu hlavonožců, jak je upřesněno v rybolovném listu č. 5 uvedeného protokolu, přičemž se o pět licencí dočasně sníží rybolovná práva vzhledem k právům nabízeným v protokolu. O opětovném obnovení těchto pěti licencí bude v budoucnu rozhodnuto po vzájemné dohodě na základě stavu zdrojů. Vláda Mauritánské islámské republiky rovněž na nediskriminačním základě rozhodne o druhém období měsíčního biologického zotavení pro lov druhů žijících při dně. Vláda Mauritánské islámské republiky se navíc zavazuje, že do vstupu protokolu v platnost bude s účinkem ode dne 1. ledna 2005 prozatímně uplatňovat změny provedené v protokolu s ohledem na ustanovení o rybolovných právech stanovených v rybolovném listě č. 8 pro odvětví rybolovu plavidly lovícími tuňáky na prut a plavidly pro povrchový rybolov na dlouhou lovnou šňůru, přičemž se počet plavidel v tomto odvětví zvýší z 31 na 35, a v rybolovném listě č. 9 pro odvětví rybolovu pelagickými motorovými loděmi k rybolovu s mrazícími zařízeními, přičemž se počet plavidel zvýší z 15 na 25, pokud bude Společenství ochotné jednat stejně.Byl bych Vám vděčen, kdybyste mi mohl potvrdit souhlas Evropského společenství s tímto prozatímním uplatňováním.Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.Za vládu Mauritánské islámské republikyB. Dopis od Evropského společenstvíVážený pane,mám tu čest potvrdit přijetí Vašeho dopisu z dnešního dne tohoto znění:"S odkazem na protokol parafovaný dne 31. července 2001, kterým se na období od 1. srpna 2001 do 31. července 2006 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o spolupráci v odvětví mořského rybolovu mezi Evropským společenstvím a Mauritánskou islámskou republikou, a na závěry, které byly učiněny při zasedání smíšeného výboru dne 10. září 2004 a ve dnech 15. a 16. prosince 2004, mám tu čest Vám sdělit, že vláda Mauritánské islámské republiky je připravena uplatňovat v souladu s vědeckými názory dočasné snížení intenzity rybolovu pro odvětví lovu hlavonožců, jak je


text: upřesněno v rybolovném listu č. 5 uvedeného protokolu, přičemž se o pět licencí dočasně sníží rybolovná práva vzhledem k právům nabízeným v protokolu. O opětovném obnovení těchto pěti licencí bude v budoucnu rozhodnuto po vzájemné dohodě na základě stavu zdrojů. Vláda Mauritánské islámské republiky rovněž na nediskriminačním základě rozhodne o druhém období měsíčního biologického zotavení pro lov druhů žijících při dně. Vláda Mauritánské islámské republiky se navíc zavazuje, že do vstupu protokolu v platnost bude s účinkem ode dne 1. ledna 2005 prozatímně uplatňovat změny provedené v protokolu s ohledem na ustanovení o rybolovných právech stanovených v rybolovném listě č. 8 pro odvětví rybolovu plavidly lovícími tuňáky na prut a plavidly pro povrchový rybolov na dlouhou lovnou šňůru, přičemž se počet plavidel v tomto odvětví zvýší z 31 na 35, a v rybolovném listě č. 9 pro odvětví rybolovu pelagickými motorovými loděmi k rybolovu s mrazícími zařízeními, přičemž se počet plavidel zvýší z 15 na 25, pokud bude Společenství ochotné jednat stejně.Byl bych Vám vděčen, kdybyste mi mohl potvrdit souhlas Evropského společenství s tímto prozatímním uplatňováním."Mám tu čest potvrdit souhlas Evropského společenství s tímto prozatímním uplatňováním.Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.Za Evropské společenství--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21995A0805(01)
 Úřední věstník L 186 , 05/08/1995 S. 0044 - 0058
 PŘÍLOHA IÚmluvao ochraně a využívání vodních toků přesahujících hranice státu a mezinárodních jezerV Helsinkách dne 17. března 1992Organizace spojených národů 1992Úmluva o ochraně a využívání vodních toků přesahujících hranice státu a mezinárodních jezerPREAMBULESMLUVNÍ STRANY TÉTO ÚMLUVY,MAJÍCE NA PAMĚTI, že ochrana a využívání vodních toků přesahujících hranice státu a mezinárodních jezer představují závažné a naléhavé úkoly, jejichž účinné dosažení lze zajistit jen zvýšenou spoluprací,ZNEPOKOJENY existencí a hrozbami krátkodobých či dlouhodobých nepříznivých účinků změn stavu vodních toků přesahujících hranice státu a mezinárodních jezer na životní prostředí, hospodářství a blahobyt členských států Evropské hospodářské komise (EHK),ZDŮRAZŇUJÍCE potřebu zesílených vnitrostátních a mezinárodních opatření k prevenci, kontrole a omezování uvolňování nebezpečných látek do vodního prostředí a snižování eutrofizace a acidifikace, jakož i znečišťování mořského prostředí, zejména přímořských oblastí ze zdrojů z vnitrozemí,OCEŇUJÍCE úsilí podniknuté ze strany vlád EHK k posílení spolupráce na dvoustranné i mnohostranné úrovni za účelem prevence, kontroly a omezování znečišťování přesahujícího hranice států, udržitelného hospodaření s vodou, zachování vodních zdrojů a ochrany životního prostředí,PŘIPOMÍNAJÍCE příslušná opatření a zásady prohlášení stockholmské konference o životním prostředí člověka, závěrečného aktu Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě (KBSE), závěrečných dokumentů madridské a vídeňské schůzky zástupců zúčastněných států KBSE a regionální strategii na ochranu životního prostředí a rozumné využívání přírodních zdrojů v členských zemích EHK, které se týkají období do roku 2000 a po tomto roce,VĚDOMY SI úlohy Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů při podporování mezinárodní spolupráce za účelem prevence, kontroly a omezování a znečišťování vod přesahujících hranice států a udržitelné využívání těchto vod, a v tomto ohledu připomínajíce prohlášení EHK o politice prevence a kontroly znečišťování vod, včetně znečišťování přesahujícího hranice států, a prohlášení EHK o politice racionálního využívání vod, zásady EHK ohledně spolupráce v oblasti vod přesahujících hranice státu, chartu EHK o hospodaření s podzemní vodou a kodex postupu při havarijním znečištění přeshraničních vnitrozemských vod,ODVOLÁVAJÍCE SE na rozhodnutí I (42) a I (44) přijatá Evropskou hospodářskou komisí na 42. a 44. zasedání a na výsledek schůzky KBSE o ochraně životního prostředí (Sofie, Bulharsko, 16. října až 3. listopadu 1989),ZDŮRAZŇUJÍCE skutečnost, že spolupráce mezi členskými zeměmi s ohledem na ochranu a využívání vod přesahujících hranice státu se uskuteční v prvé řadě vypracováním dohod mezi zeměmi sousedícími s týmiž vodami, zejména tam, kde dosud takové dohody nebyly uzavřeny,SE DOHODLY TAKTO:Článek 1DefinicePro účely této úmluvy se:1. "vodami přesahujícími hranice státu (přeshraničními vodami)" rozumějí jakékoli povrchové nebo podzemní vody, které vyznačují hranici, přetínají ji nebo se nacházejí na hranicích mezi dvěma nebo více státy; jestliže se vody přesahující hranici státu vlévají přímo do moře, končí na přímce protínající jejich ústí mezi body na čáře nejnižšího stavu vody na jejich březích;2. "vlivem přesahujícím hranice (přeshraničním vlivem)" rozumí jakýkoli významný nepříznivý účinek na životní prostředí vyplývající ze změny stavu přeshraničních vod způsobené lidskou činností, přičemž fyzický původ tohoto vlivu se nachází zcela nebo zčásti na výsostném území státu některé smluvní strany. Tyto účinky na životní prostředí zahrnují též účinky na zdraví a bezpečnost


text: člověka, na rostliny, živočichy, půdu, ovzduší, vodu, podnebí, krajinu a historické památky nebo jiné fyzické struktury nebo vzájemné působení mezi těmito činiteli; rovněž zahrnují vlivy na kulturní dědictví nebo hospodářské a sociální podmínky vyvolané změnami těchto činitelů;3. "smluvní stranou" rozumí smluvní strana této úmluvy, pokud není v textu uvedeno jinak;4. "sousedícími stranami" rozumějí strany, které hraničí s týmiž přeshraničními vodami;5. "společným orgánem" rozumí jakákoli dvoustranná nebo mnohostranná komise či jiné vhodné institucionální uspořádání pro spolupráci mezi sousedícími stranami;6. "nebezpečnými látkami" rozumějí látky, které jsou toxické, karcinogenní, mutagenní, teratogenní nebo mají schopnost bioakumulace, zejména jsou-li perzistentní;7. "nejlepší dostupnou technologií" rozumí definice obsažená v příloze I této úmluvy.ČÁST IUSTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE VŠECH SMLUVNÍCH STRANČlánek 2Obecná ustanovení1. Smluvní strany přijmou veškerá vhodná opatření k prevenci, kontrole a omezování přeshraničního vlivu.2. Smluvní strany přijmou zejména veškerá vhodná opatření za účelem:a) prevence, kontroly a omezování znečišťování vod, které má nebo může mít vliv přesahující hranice státu;b) zajištění, aby vody přesahující hranice státu byly využívány s cílem ekologického a racionálního hospodaření s vodou, zachování vodních zdrojů a ochranu životního prostředí;c) zajištění, aby vody přesahující hranice státu byly využívány rozumným a vyváženým způsobem, zejména s ohledem na jejich přeshraniční charakter, v případě činností, které mají nebo by mohly mít vliv přesahující hranice státu;d) zajištění zachování a popřípadě obnovení ekosystémů.3. Opatření k prevenci, kontrole a omezování znečišťování vody budou přijímána pokud možno u zdroje znečištění.4. Tato opatření nesmějí přímo ani nepřímo vyvolat přenos znečištění do jiných složek životního prostředí.5. Při přijímání opatření uvedených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku budou smluvní strany vedeny následujícími zásadami:a) zásadou předběžné opatrnosti, v jejímž důsledku se nesmějí odkládat opatření, kterými se lze vyvarovat možného přeshraničního vlivu způsobeného únikem nebezpečných látek z důvodu, že vědecký výzkum plně neprokázal příčinnou souvislost mezi těmito látkami na straně jedné a možným přeshraničním vlivem na straně druhé;b) zásadou "znečišťovatel platí", na jejímž základě ponese náklady na opatření k prevenci, kontrole a omezování znečištění původce znečištění;c) hospodaření s vodními zdroji je třeba provádět tak, aby byly uspokojovány potřeby současné generace, aniž by tím byla odňata schopnost budoucích generací uspokojovat vlastní potřeby.6. Sousedící strany budou spolupracovat na základě rovnosti a vzájemnosti, zejména formou dvoustranných a mnohostranných dohod, s cílem vypracovat harmonizované politiky, programy a strategii pro příslušné oblasti povodí nebo jejich části zaměřené na prevenci, kontrolu a omezování přeshraničního vlivu, jakož i na ochranu prostředí vod přesahujících hranice státu nebo prostředí ovlivněné těmito vodami, včetně mořského prostředí.7. Používání této úmluvy nesmí vést ke zhoršení podmínek životního prostředí ani ke zvýšení přeshraničního vlivu.8. Ustanovení této úmluvy neovlivní právo smluvních stran samostatně ani společně přijímat a provádět opatření přísnější než opatření stanovená v této úmluvě.Článek 3Prevence, kontrola a omezování1. Za účelem prevence, kontroly a omezování přeshraničního vlivu smluvní strany vypracují, přijmou, provádějí a pokud možno uvedou v soulad příslušná právní, správní, hospodářská, finanční a technická opatření, aby mimo jiné zajistily, že:a) prevence, kontrola a omezování emisí znečišťujících látek se provádí u zdroje znečištění mimo jiné používáním nízkoodpadové a bezodpadové technologie;b) přeshraniční vody jsou chráněny proti znečištění z bodových zdrojů předchozími


text: povoleními pro vypouštění odpadních vod, která udělují příslušné vnitrostátní orgány, a povolené vypouštění je monitorováno a kontrolováno;c) mezní hodnoty pro vypouštění odpadních vod uvedené v povoleních jsou založeny na nejlepší dostupné technologii pro vypouštění nebezpečných látek;d) pokud to vyžaduje jakost vody v příslušném recipientu nebo příslušný ekosystém, uplatní se přísnější požadavky vedoucí v jednotlivých případech až k zákazu;e) městské odpadní vody podléhají v případě potřeby alespoň postupnému biologickému čištění nebo rovnocennému postupu;f) přijímají se vhodná opatření, jako např. používání nejlepší dostupné technologie za účelem snížení přísunu živin z průmyslových a městských zdrojů;g) vypracovávají a provádějí se vhodná opatření a nejlepší dostupná praxe v oblasti životního prostředí za účelem omezení přísunu živin a nebezpečných látek z rozptýlených zdrojů, zejména tam, kde hlavní zdroje pocházejí ze zemědělství (směrnice pro vývoj nejlepší dostupné praxe v životním prostředí jsou uvedeny v příloze II této úmluvy);h) používá se posouzení vlivu na životní prostředí (EIA) a další způsoby posuzování;i) je podporováno udržitelné hospodaření s vodními zdroji, včetně uplatnění ekosystémového přístupu;j) jsou vypracovány plány pro případ mimořádné události;k) budou přijata další dodatečná zvláštní opatření k prevenci znečišťování podzemních vod;l) riziko havarijního znečištění bude sníženo na minimum.2. K tomuto účelu stanoví každá ze smluvních stran emisní limity pro vypouštění z bodových zdrojů do povrchových vod na základě nejlepší dostupné technologie, které jsou zvlášť použitelné na jednotlivá průmyslová odvětví nebo výroby, z nichž znečišťující látky pocházejí. Vhodná opatření uvedená v odstavci 1 tohoto článku za účelem prevence, kontroly a omezování vnášení nebezpečných látek z bodových a rozptýlených zdrojů do vod mohou zahrnovat mimo jiné úplný nebo částečný zákaz výroby nebo používání těchto látek. Je třeba přihlédnout ke stávajícím seznamům těchto průmyslových odvětví nebo výrob a nebezpečných látek uvedených v mezinárodních úmluvách nebo směrnicích, které se použijí v oblasti působnosti této úmluvy.3. Kromě toho každá smluvní strana stanoví, kde je to vhodné, jakostní cíle pro vodu a přijme kritéria jakosti vody pro účely prevence, kontroly a omezování přeshraničního vlivu. Obecné směrnice pro vypracování takových cílů a kritérií jsou uvedeny v příloze III této úmluvy. Smluvní strany podle potřeby usilují o aktualizaci uvedené přílohy.Článek 4MonitorováníStrany vypracují programy monitorování stavu vod přesahujících hranice státu.Článek 5Výzkum a vývojSmluvní strany spolupracují na provádění výzkumu a vývoje účinných metod prevence, kontroly a omezování přeshraničního vlivu. Za tímto účelem, s ohledem na výzkumnou činnost probíhající na odborných mezinárodních fórech, usilují smluvní strany o zavádění nebo posílení konkrétních výzkumných programů na dvoustranném a/nebo mnohostranném základě, které jsou zaměřeny mimo jiné na:a) metody určování toxicity nebezpečných látek a škodlivosti znečišťujících látek;b) prohloubení znalostí o výskytu, distribuci a účincích těchto znečišťujících látek a s nimi spojených procesů na životní prostředí;c) vývoj a používání technologií, výrobních postupů a chování spotřebitele ohleduplných k životnímu prostředí;d) postupné odstraňování a/nebo nahrazování látek, které by mohly mít vliv přesahující hranice státu;e) metody zneškodňování nebezpečných látek ohleduplné k životnímu prostředí;f) zvláštní metody zlepšování stavu vod přesahujících hranice státu;g) vývoj vodohospodářských děl a technologií regulace vody;h) materiální a finanční posouzení škod způsobených vlivy přesahujícími hranice státu.Výsledky těchto výzkumných programů si budou smluvní strany vyměňovat v souladu


text: s článkem 6 této úmluvy.Článek 6Výměna informacíSmluvní strany co nejdříve zabezpečí co nejširší výměnu informací o otázkách, které jsou předmětem ustanovení této úmluvy.Článek 7Odpovědnost a ručeníSmluvní strany podporují patřičné mezinárodní úsilí o vypracování pravidel, kritérií a postupů v oblasti odpovědnosti a ručení.Článek 8Ochrana informacíUstanoveními této úmluvy nejsou dotčena práva nebo závazky smluvních stran vyplývající z jejich vnitrostátních právních systémů a účinných nadnárodních předpisů na ochranu informací ve vztahu k průmyslovému a obchodnímu tajemství, včetně duševního vlastnictví nebo národní bezpečnosti.ČÁST IIUSTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE SOUSEDÍCÍCH STRANČlánek 9Dvoustranná a mnohostranná spolupráce1. Sousedící strany uzavřou na základě rovnosti a vzájemnosti dvoustranné nebo mnohostranné dohody či jiná ujednání, pokud dosud neexistují, popřípadě přizpůsobí stávající dohody a ujednání tak, aby byly vyloučeny rozpory v základních zásadách této úmluvy za účelem stanovení jejich vzájemných vztahů a chování s ohledem na prevenci, kontrolu a omezování vlivu přesahujícího hranice státu. Sousedící strany určí oblasti povodí a nebo jeho části, v nichž se spolupráce bude uskutečňovat. Tyto dohody nebo ujednání obsahují příslušné otázky zahrnuté v této úmluvě, případně další oblasti, v nichž sousedící strany považují za nutné spolupracovat.2. Dohody nebo ujednání uvedené v odstavci 1 tohoto článku budou základem ke zřízení společných orgánů. Aniž jsou dotčeny příslušné stávající dohody a příslušná ujednání, úkolem těchto společných orgánů je mimo jiné:a) shromažďovat, sestavovat a vyhodnocovat údaje za účelem identifikace zdrojů znečištění, které by mohly mít přeshraniční vliv;b) vypracovat společné programy monitorování jakosti a množství vod;c) vytvořit seznamy zdrojů znečištění uvedené v odst. 2 písm. a) tohoto článku a zabezpečit výměnu informací o nich;d) vypracovat emisní limity pro vypouštění odpadních vod a vyhodnocovat účinnost programů kontroly znečištění;e) stanovit společné jakostní cíle a kritéria jakosti vod s ohledem na ustanovení čl. 3 odst. 3 této úmluvy a navrhnout příslušná opatření na udržení a případně na zlepšení stávající jakosti vod;f) vypracovat předem dohodnuté programy činnosti na omezování zatížení znečištěním jak z bodových zdrojů (např. městských a průmyslových), tak z rozptýlených zdrojů (zejména ze zemědělství);g) zavádět varovné a poplašné postupy;h) sloužit jako fórum pro výměnu informací o stávajícím a plánovaném využívání vod a příslušných zařízení k užívání vod, které by mohly mít přeshraniční vliv;i) podporovat spolupráci a výměnu informací o nejlepších dostupných technologiích v souladu s ustanoveními článku 13 této úmluvy, a rovněž podněcovat spolupráci na vědeckých výzkumných programech;j) účastnit se procesu posuzování vlivů na životní prostředí s ohledem na přeshraniční vody v souladu s vhodnými mezinárodními předpisy.3. V případech, kdy je pobřežní stát, který je smluvní stranou této úmluvy, bezprostředně a významně zasažen přeshraničním vlivem, mohou sousedící strany ve vzájemné dohodě tento pobřežní stát přizvat, aby se přiměřeným způsobem zúčastnil činností mnohostranných společných orgánů zřízených smluvními stranami sousedícími s takovými přeshraničními vodami.4. Společné orgány v souladu s touto úmluvou vyzvou společné orgány zřízené pobřežními státy na ochranu mořského prostředí bezprostředně zasaženého přeshraničním vlivem ke spolupráci, aby uvedly svou práci v soulad za účelem prevence, kontroly a omezování přeshraničního vlivu.5. Existují-li v téže oblasti povodí dva nebo více společných orgánů, budou usilovat o koordinaci své činnosti tak, aby posílily prevenci, kontrolu a omezování přeshraničního vlivu v


text: dotyčném povodí.Článek 10KonzultaceKonzultace mezi sousedícími stranami se uskuteční na základě vzájemnosti, zásady dobré vůle a dobrých sousedských vztahů na žádost kterékoli ze sousedících stran. Tyto konzultace budou zaměřeny na spolupráci s ohledem na otázky zahrnuté v ustanoveních této úmluvy. Veškeré tyto konzultace se budou provádět prostřednictvím společného orgánu zřízeného podle článku 9 této úmluvy, pokud takový orgán existuje.Článek 11Společné monitorování a posouzení1. V rámci všeobecné spolupráce podle článku 9 této úmluvy nebo zvláštních dohod sousedící strany vypracují a budou provádět společné programy monitorování stavu vod přesahujících hranice státu, včetně povodní a posuvů ledu, jakož i jejich přeshraničního vlivu.2. Sousedící strany se dohodnou na ukazatelích znečišťování a znečišťujících látek, jejichž vypouštění a koncentrace ve vodách přesahujících hranice státu budou pravidelně monitorovány.3. Sousedící strany provádějí v pravidelných intervalech společná nebo koordinovaná posouzení stavu vod přesahujících hranice státu a účinnosti opatření přijatých za účelem prevence, kontroly a omezování přeshraničního vlivu. Výsledky těchto posouzení budou zpřístupněny veřejnosti podle ustanovení uvedených v článku 16 této úmluvy.4. Pro tyto účely uvedou sousedící strany v soulad pravidla pro vytváření a provádění monitorovacích programů, systémů měření, přístrojů, analytických metod, metod zpracování dat a postupů hodnocení a metod registrace vypouštěných znečišťujících látek.Článek 12Společný výzkum a vývojV rámci všeobecné spolupráce uvedené v článku 9 této úmluvy nebo příslušných dohod provádějí sousedící strany konkrétní, výzkumnou a vývojovou činnost na podporu dosažení a udržování jakostních cílů a kritérií jakosti vody, na jejichž stanovení a přijetí se dohodly.Článek 13Výměna informací mezi sousedícími stranami1. Sousedící strany si přiměřeným způsobem vyměňují v rámci příslušných dohod nebo jiných ujednání podle článku 9 této úmluvy v dostupné míře údaje vztahující se mimo jiné na:a) ekologický stav vod přesahujících hranice státu;b) zkušenosti získané při používání a provozování nejlepší dostupné technologie a z výsledků výzkumu a vývoje;c) údaje o emisích a monitorování;d) opatření přijatá a plánovaná za účelem prevence, kontroly a omezování přeshraničního vlivu;e) povolení nebo předpisy pro vypouštění odpadních vod vydaná příslušnými orgány nebo příslušným subjektem.2. Za účelem dosažení souladu emisních limitů provádějí sousedící strany výměnu informací o svých vnitrostátních předpisech.3. Jestliže sousedící stranu požádá jiná sousedící strana o poskytnutí údajů nebo informací, které nejsou k dispozici, usiluje prvně jmenovaná strana o vyhovění žádosti, přitom si však může stanovit podmínku, aby žádající strana nesla přiměřenou část nákladů na shromáždění, případně na zpracování takových údajů nebo informací.4. Pro účely provádění této úmluvy usnadní sousedící strany výměnu nejlepší dostupné technologie, zejména podporou: obchodní výměny dostupné technologie, přímých průmyslových vztahů a spolupráce, včetně společných podniků, výměnou informací a zkušeností, technickou pomocí. Sousedící strany mimoto uspořádají společné vzdělávací programy, odborně zaměřené semináře a setkání.Článek 14Varovné a poplašné systémySousedící strany se neprodleně vzájemně informují o jakékoli kritické situaci, která může mít vliv přesahující hranice státu. Sousedící strany podle potřeby vytvářejí a provozují společné ohlašovací, varovné a poplachové systémy s cílem získávat a předávat informace. Tyto systémy pracují na základě přenosu slučitelných údajů a procesu zpracování údajů a zařízení, na kterých se sousedící strany dohodnou. Sousedící strany se vzájemně informují o příslušných orgánech nebo kontaktních místech určených k tomuto účelu.Článek 15Vzájemná pomoc1. Nastane-li kritická


text: situace, poskytnou si sousedící strany na požádání vzájemnou pomoc v souladu s postupy podle odstavce 2 tohoto článku.2. Sousedící strany stanoví a dohodnou postupy vzájemné pomoci s ohledem mimo jiné na tyto otázky:a) řízení, kontrola, koordinace pomoci a dohledu nad jejím prováděním;b) místní zařízení a služby poskytnuté stranou požadující pomoc, včetně případného usnadnění formalit pro překročení státních hranic;c) ujednání za účelem zbavení odpovědnosti smluvní strany, která poskytuje pomoc, a/nebo jejího personálu za škodu, včetně vyrovnání a náhrady škody, jakož i případné ujednání o průjezdu výsostným územím třetích smluvních stran;d) způsoby náhrady za poskytnutou pomoc.Článek 16Informování veřejnosti1. Sousedící strany zajistí, aby informace o stavu vod přesahujících hranice státu, o přijatých nebo plánovaných opatřeních za účelem prevence, kontroly a omezování přeshraničního vlivu a o účinnosti těchto opatření byly zpřístupněny veřejnosti. K tomuto účelu sousedící strany zajistí, aby byly zpřístupněny veřejnosti tyto informace:a) jakostní cíle pro vody;b) udělená povolení a podmínky, které mají být dodrženy;c) výsledky odběrů vzorků vody a odpadních vod prováděné za účelem monitorování a posouzení, jakož i výsledky kontroly dodržování jakostních cílů pro vody nebo podmínek povolení.2. Sousedící strany zajistí, aby tyto informace byly k dispozici veřejnosti k nahlédnutí bezúplatně v kteroukoli přiměřenou dobu a poskytnou veřejnosti za přiměřený poplatek odpovídající zařízení k získávání kopií těchto informací od sousedících stran.ČÁST IIIINSTITUCIONÁLNÍ PŘEDPISY A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍČlánek 17Zasedání smluvních stran1. První zasedání smluvních stran bude svoláno nejpozději do jednoho roku od vstupu této úmluvy v platnost. Poté se konají řádná zasedání každé tři roky nebo v kratších intervalech podle jednacího řádu. Smluvní strany uspořádají mimořádné zasedání, pokud se na něm dohodnou v průběhu řádného zasedání nebo pokud o něj písemně požádá kterákoli ze smluvních stran za předpokladu, že tato žádost bude podpořena do šesti měsíců od oznámení všem smluvním stranám alespoň třetinou smluvních stran.2. Na svých zasedáních strany průběžně přezkoumají provádění této úmluvy a za tímto účelem:a) přezkoumají postupy a metodologické přístupy na ochranu a využívání vod přesahujících hranice státu s ohledem na další zdokonalování ochrany a využívání těchto vod;b) vyměňují si informace o získaných zkušenostech při uzavírání a provádění dvoustranných a mnohostranných dohod nebo jiných ujednání týkajících se ochrany a užívání vod přesahujících hranice státu, s nimiž jedna nebo více smluvních stran sousedí;c) využívají, je-li to vhodné, služeb příslušných orgánů EHK, jakož i dalších příslušných mezinárodních orgánů a specializovaných výborů ve všech otázkách souvisejících s dosažením cílů této úmluvy;d) na svém prvním zasedání posoudí a nu základě konsenzu jednací řád pro svá zasedání;e) posuzují a přijímají návrhy na změny této úmluvy;f) posoudí a přijmou dodatečná opatření, která se ukážou být nezbytná k dosažení cílů této úmluvy.Článek 18Hlasovací právo1. S výjimkou ustanovení odstavce 2 tohoto článku má každá strana této úmluvy jeden hlas.2. Regionální organizace hospodářské integrace uplatní v záležitostech své působnosti hlasovací právo počtem hlasů odpovídajícím počtu jejich členských států, jež jsou smluvními stranami této úmluvy. Tyto organizace neuplatní své hlasovací právo, jestliže svá hlasovací práva uplatní jejich členské státy, a naopak.Článek 19SekretariátVýkonný tajemník Evropské hospodářské komise (EHK) vykonává tyto funkce tajemníka:a) svolávání a příprava zasedání smluvních stran;b) předávání zpráv a


text: dalších informací získaných na základě této úmluvy smluvním stranám;c) výkon dalších funkcí určených smluvními stranami.Článek 20PřílohyPřílohy tvoří nedílnou součást této úmluvy.Článek 21Změny úmluvy1. Každá smluvní strana může navrhovat změny této úmluvy.2. Návrhy na změny této úmluvy se posuzují na zasedání smluvních stran.3. Znění každé navrhované změny této úmluvy bude předloženo písemně výkonnému tajemníkovi Evropské hospodářské komise, který jej sdělí všem stranám nejpozději devadesát dní před zasedáním, na němž se navrhuje jeho přijetí.4. Změna této úmluvy bude přijata na základě konsenzu zástupců smluvních stran této úmluvy přítomných na zasedání smluvních stran a vstoupí v platnost pro ty smluvní strany úmluvy, které ji přijaly, devadesátým dnem následujícím po dni, kdy dvě třetiny těchto smluvních stran uložily své listiny o přijetí změny u depozitáře. Pro všechny ostatní smluvní strany vstoupí změna v platnost devadesátým dnem po dni, kdy tato strana uloží svou listinu o přijetí změny.Článek 22Urovnávání sporů1. Vznikne-li mezi dvěma nebo více smluvními stranami spor o výklad nebo uplatňování této úmluvy, smluvní strany usilují o nalezení řešení vyjednáváním nebo jinými prostředky k urovnávání sporů, které budou pro strany sporu přijatelné.2. Při podpisu, ratifikaci, přijímání, schvalování této úmluvy nebo při přistoupení k této úmluvě nebo kdykoli poté může smluvní strana předložit písemné prohlášení depozitáři, že ve věci sporu, nevyřešeného podle odstavce 1 tohoto článku, uznává jeden nebo oba z následujících prostředků urovnávání sporů za závazný ve vztahu k některé z ostatních smluvních stran, která přijme stejný závazek:a) předložení sporu Mezinárodnímu soudnímu dvoru;b) rozhodčí řízení podle postupu uvedeného v příloze IV.3. Jestliže strany sporu uznaly oba prostředky urovnávání sporů uvedené v odstavci 2 tohoto článku, může být spor předložen pouze Mezinárodnímu soudnímu dvoru, pokud se strany nedohodnou jinak.Článek 23PodpisTato úmluva je otevřena k podpisu v Helsinkách od 17. do 18. března 1992 včetně a poté na ústředí Organizace spojených národů v New Yorku do 18. září 1992 pro členské státy Evropské hospodářské komise, stejně tak jako pro státy, které mají poradní status podle odstavce 8 usnesení Hospodářského a sociálního výboru 36(IV) ze dne 28. března 1947, a pro regionální organizace hospodářské integrace vytvořené svrchovanými členskými státy Evropské hospodářské komise, na které jejich členské státy přenesly pravomoci s ohledem na záležitosti upravené touto úmluvou, včetně pravomocí uzavírat smlouvy o těchto záležitostech.Článek 24DepozitářGenerální tajemník Organizace spojených národů vykonává funkci depozitáře této úmluvy.Článek 25Ratifikace, přijetí, schválení a přistoupení1. Tato úmluva podléhá ratifikaci, přijetí nebo schválení signatářskými státy a regionálními organizacemi hospodářské integrace.2. Tato úmluva bude otevřena k přistoupení států a organizací uvedených v článku 23.3. Kterákoli organizace uvedená v článku 23, která se stane smluvní stranou této úmluvy, aniž by kterýkoli z jejích členských států byl smluvní stranou, bude vázána všemi závazky této úmluvy. V případě takových organizací, jejichž jeden nebo více členských států je smluvní stranou této úmluvy, rozhodnou organizace a její členské státy o své odpovědnosti za plnění závazků vyplývajících z této úmluvy. V těchto případech nejsou organizace a členské státy oprávněny vykonávat práva vyplývající z této úmluvy současně.4. Ve svých listinách o ratifikaci, přijetí, schválení a o přístupu vyhlásí regionální organizace hospodářské integrace uvedené


text: v článku 23 rozsah své působnosti ve vztahu k otázkám upraveným touto úmluvou. Tyto organizace také informují depozitáře o každé podstatné změně rozsahu své působnosti.Článek 26Vstup v platnost1. Tato úmluva vstupuje v platnost devadesátým dnem po dni uložení šestnácté listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo o přístupu.2. Pro účely odstavce 1 tohoto článku se listiny uložené regionálními organizacemi hospodářské integrace nepokládají za dodatečné k těm, jež byly uloženy členskými státy této organizace.3. Pro všechny státy nebo organizace uvedené v článku 23, které ratifikují, přijmou, schválí tuto úmluvu nebo k ní přistoupí po uložení šestnácté listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo o přístupu, vstoupí úmluva v platnost devadesátým dnem po dni uložení listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo o přístupu.Článek 27OdstoupeníKdykoli po uplynutí třech let ode dne vstupu v platnost této úmluvy může smluvní strana odstoupit od této úmluvy na základě písemného oznámení depozitáři. Každé takové odstoupení vstoupí v platnost devadesátým dnem ode dne jeho přijetí depozitářem.Článek 28Platná zněníPrvopis této úmluvy, jehož znění v anglickém, francouzském a ruském jazyce má stejnou platnost, bude uložen u Generálního tajemníka Organizace spojených národů.NA DŮKAZ ČEHOŽ níže podepsaní, řádně zplnomocnění zástupci, podepsali tuto úmluvu.V Helsinkách dne 17. března 1992.--------------------------------------------------Příloha IDEFINICE POJMU "NEJLEPŠÍ DOSTUPNÁ TECHNOLOGIE"1. Termín "nejlepší dostupná technologie" označuje poslední stadium ve vývoji postupů, zařízení nebo provozních metod, které označují praktickou vhodnost daného opatření pro omezování vypouštění, emisí a odpadů. Při určování, zda řada spolu souvisejících postupů, zařízení a metod představuje nejlepší dostupnou technologii, obecně nebo v jednotlivých případech, je třeba věnovat pozornost zejména:a) srovnatelným postupům, zařízením nebo provozním metodám, které byly v poslední době úspěšně vyzkoušeny;b) technickému pokroku a změnám ve vědeckých znalostech a vědeckém poznání;c) hospodářské proveditelnosti takové technologie;d) časovým lhůtám pro zavedení technologie v nových i ve stávajících zařízeních;e) povaze a objemu daného vypouštění a odpadních vod;f) nízkoodpadové nebo bezodpadové technologii.2. Z uvedeného vyplývá, že "nejlepší dostupná technologie" pro určitý postup se bude měnit v průběhu času vzhledem k technickému pokroku, hospodářským a sociálním faktorům, jakož i vzhledem ke změnám ve vědeckých znalostech a vědeckém poznání.--------------------------------------------------Příloha IIOBECNÉ SMĚRY PRO ROZVOJ NEJLEPŠÍ ENVIRONMENTÁLNÍ PRAXE1. V jednotlivých případech při volbě nejvhodnější kombinace opatření, která mohou představovat nejlepší environmentální praxi, je třeba vzít v úvahu následující odstupňovaný seznam opatření:a) poskytování informací veřejnosti a uživatelům a jejich vzdělávání pokud jde o důsledky výběru určitých činností a výrobků, jejich používání a konečné zneškodňování pro životní prostředí;b) vývoj a používání kodexu správné environmentální praxe, která zahrnuje všechna hlediska životnosti výrobku;c) označení informující uživatele o ohrožení životního prostředí spojené s výrobkem, jeho používáním a konečným zneškodněním;d) systémy shromažďování a zneškodňování, které jsou dostupné veřejnosti;e) recyklace, regenerace a opětné používání;f) používání hospodářských nástrojů na činnosti, výrobky nebo skupiny výrobků;g) systém povolení, který zahrnuje řadu omezení nebo zákazů.2. Při určování, která kombinace opatření představuje nejlepší environmentální praxi obecně nebo v jednotlivých případech, by se mělo vzít v úvahu zejména:a) ohrožení životního prostředí:i) výrobkem;ii) výrobou výrobku;iii) používáním výrobku;iv) konečným zneškodňováním výrobku.b) nahrazení méně znečišťujícími postupy nebo látkami;c) rozsah používání;d) možné výhody nebo nevýhody používání náhradních materiálů nebo činností;e) vývoj a změny ve