text:
jeho pobytu na palubě plavidla. Rozhodnutí o době, kterou pozorovatel stráví na palubě, délce jeho pobytu
 a přístavu nalodění a vylodění, je přijato se souhlasem marockých orgánů. Nerozhodnou-li strany jinak, plavidlo není
 povinno vracet se do přístavu častěji než jednou za dva měsíce,
 — nechají své plavidlo, než opustí marocké vody, podrobit inspekci, pokud o to marocké orgány požádají,
 — dodržují právní předpisy Maroka v oblasti rybolovu.
 Úlovky včetně vedlejších odlovů, získané během vědeckého rybolovu, zůstávají vlastnictvím majitele plavidla, jsou-li
 v souladu s opatřeními, která v tomto ohledu přijal smíšený výbor.
 Marocké orgány jmenují kontaktní osobu, která je pověřena řešit všechny nenadálé problémy, které by mohly brzdit
 rozvoj experimentálního rybolovu.
 KAPITOLA V
 USTANOVENÍ O SATELITNÍM SLEDOVÁNÍ RYBÁŘSKÝCH PLAVIDEL EU, KTERÁ PROVOZUJÍ SVOU
 ČINNOST V MAROCKÝCH RYBOLOVNÝCH OBLASTECH PODLE TÉTO DOHODY
 1. Všechna rybářská plavidla o celkové délce větší než 15 metrů, která provozují rybolov v rámci této dohody, budou
 v marockých rybolovných oblastech satelitně sledována.
 2. Pro účely satelitního sledování sdělí marocké orgány evropské straně souřadnice (zeměpisné šířky a zeměpisné délky)
 marockých rybolovných oblastí.
 Marocké orgány předají tyto informace v elektronické podobě, vyjádřené ve stupních, minutách, sekundách.
 3. Strany si v souladu s podmínkami stanovenými v bodech 5 a 7 vymění informace o adresách X.25 a specifikace
 použité při elektronickém přenosu dat mezi jejich kontrolními středisky. Tyto informace budou podle možností
 obsahovat jména, telefonní a faxová čísla a elektronické adresy (Internet nebo X.400), které lze používat pro obecnou
 komunikaci mezi kontrolními středisky.
 4. Poloha plavidel se určí s mezní odchylkou menší než 500 m a s intervalem spolehlivosti 99 %.
 5. Pokud plavidlo, které provádí rybolovné činnosti podle dohody a které je v souladu s právními předpisy EU
 předmětem satelitního sledování, vpluje do marockých rybolovných oblastí, kontrolní středisko státu vlajky nepro
 dleně sdělí Středisku pro kontrolu rybolovu v Maroku (CSC) následné polohy plavidla, a to v časových intervalech
 kratších než dvě hodiny (identifikace plavidla, zeměpisná šířka, zeměpisná délka, kurz a rychlost). Tyto zprávy se
 nazývají hlášení o poloze.
 6. Hlášení uvedená v bodě 5 se předávají elektronickou cestou ve formátu X.25 nebo formou jakéhokoli jiného
 chráněného protokolu. Zprávy se sdělují v reálném čase ve formátu podle tabulky II.
 7. Pokud se na zařízení pro průběžné satelitní sledování instalovaném na palubě rybářského plavidla vyskytne technická
 závada nebo dojde-li k jeho poruše, velitel plavidla co nejdříve faxem předá informace uvedené v bodě 5 kontrolnímu
 středisku státu vlajky a středisku CSC. Za těchto okolností bude nezbytné podávat celkové hlášení o poloze každé
 čtyři hodiny. Toto celkové hlášení o poloze bude obsahovat zprávy o polohách, které zaznamenal velitel plavidla
 každé dvě hodiny podle podmínek stanovených v bodě 5.
 Kontrolní středisko státu vlajky ihned zasílá tato hlášení marockému středisku CSC. Vadné zařízení se opraví nebo
 vymění nejpozději do jednoho měsíce. Po uplynutí této lhůty musí dotyčné plavidlo vyplout z marockých rybolov
 ných oblastí nebo se vrátit do marockého přístavu.
 ---pagebreak--- L 202/12 CS Úřední věstník Evropské unie 5.8.2011
 8. Kontrolní střediska států vlajky sledují pohyb svých plavidel v marockých vodách v hodinových intervalech. Nejsou-li
 plavidla


text:
sledována v souladu se stanovenými podmínkami, je o tom neprodleně informováno marocké středisko CSC
 a použije se postup podle bodu 7.
 9. Pokud marocké středisko CSC zjistí, že stát vlajky nesděluje informace stanovené v bodě 5, budou o tom neprodleně
 informovány příslušné útvary Evropské komise.
 10. Údaje o sledování sdělené v souladu s těmito ustanoveními druhé straně výhradně slouží marockým orgánům pro
 účely kontroly a sledování loďstva EU provádějícího rybolovné činnosti podle dohody mezi EU a Marokem
 o rybolovu. Tyto údaje nelze v žádném případě sdělovat dalším stranám.
 11. Programové a materiální složky systému satelitního sledování musejí být spolehlivé, nesmějí umožnit žádné falšování
 poloh a není možné s nimi ručně manipulovat.
 Systém musí být zcela automatický, kdykoli operabilní a nezávislý na podmínkách životního prostředí a podnebí. Je
 zakázáno ničit, poškozovat, činit neprovozuschopným nebo jiným způsobem poškozovat systém satelitního sledo
 vání.
 Velitelé plavidel zajistí, že:
 — údaje nejsou falšovány,
 — anténa nebo antény napojené na zařízení satelitního sledování nejsou poškozené,
 — napájení zařízení satelitního sledování elektrickou energií není přerušováno,
 — zařízení satelitního sledování není odmontováno.
 12. Strany se dohodly, že si na požádání vymění informace o zařízení používaném pro satelitní sledování, aby byla pro
 účely těchto ustanovení v plném rozsahu zajištěna slučitelnost všech částí tohoto zařízení s požadavky druhé smluvní
 strany. První zasedání bude zorganizováno před vstupem protokolu v platnost.
 13. O jakémkoli sporu týkajícím se výkladu nebo používání těchto ustanovení vedou strany konzultace v rámci smíše
 ného výboru podle článku 10 dohody.
 14. Strany se v případě potřeby dohodnou na přezkoumání těchto ustanovení v rámci smíšeného výboru podle článku
 10 dohody.
 KAPITOLA VI
 PROHLÁŠENÍ O ÚLOVCÍCH
 Lodní deník
 1. Velitelé plavidel jsou povinni používat lodní deník, který byl speciálně sestaven pro provozování rybolovu
 v rybolovných oblastech Maroka, a aktualizovat ho v souladu s ustanoveními podle vysvětlivky uvedeného lodního
 deníku.
 2. Majitelé plavidel jsou povinni předat kopii lodního deníku příslušným orgánům nejpozději 15 dní před koncem třetího
 měsíce po měsíci, na který je v kopii učiněn odkaz. Orgány ihned předají kopie delegaci, která zajistí jejich předání
 odboru pro námořní rybolov před koncem třetího měsíce po měsíci, na který je v kopiích učiněn odkaz.
 3. V případě, že majitelé nesplní povinnosti podle odstavců 1 a 2, je automaticky pozastavena licence k rybolovu až do té
 doby, než majitelé plavidel splní své povinnosti.
 Čtvrtletní prohlášení o úlovcích
 1. Před koncem třetího měsíce každého čtvrtletí delegace oznámí odboru pro námořní rybolov množství, která ulovila
 všechna plavidla EU během předcházejícího čtvrtletí.
 2. Oznámené údaje jsou měsíční a jsou rozděleny zejména podle typu rybolovu, podle všech plavidel a podle všech
 druhů upřesněných v lodním deníku.
 3. Tyto údaje jsou rovněž předány odboru pro námořní rybolov prostřednictvím počítačového souboru ve formátu, který
 je kompatibilní s programovým vybavením používaným na ministerstvu.
 Spolehlivost údajů
 Informace obsažené v dokumentech uvedených v bodech 1 a 2 musejí zohledňovat skutečný rybolov, aby mohly tvořit
 jednu ze základen pro sledování rozvoje populací.
 ---pagebreak--- 5.8.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 202/13
 KAPITOLA VII
 NAJÍMÁNÍ MAROCKÝCH NÁMOŘNÍKŮ
 1. Majitelé plavidel, kterým byla podle této

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
dohody udělena licence k rybolovu, budou mít během celého období
 přítomnosti v marockých vodách na palubě marocké námořníky, a to podle tohoto rozdělení:
 a) lodě lovící vlečnými sítěmi pro pelagický rybolov
 — prostornost menší než 150 GT: najmutí marockých námořníků je dobrovolné
 — prostornost menší než 5 000 GT: šest námořníků
 — prostornost větší nebo rovna 5 000 GT: osm námořníků
 Pokud však tato plavidla provozují rybolovné činnosti v marockých rybolovných oblastech méně než jeden měsíc
 v roce, povinnost najmout marocké námořníky se na ně nevztahuje.
 Pokud jsou však licence k rybolovu pro tato plavidla obnovena na období delší než jeden měsíc za rok, jsou dotčení
 majitelé plavidel povinni zaplatit za první měsíc paušální částku stanovenou v bodě 10 této kapitoly. Od prvního dne
 druhého měsíce platnosti licence k rybolovu jsou povinni splnit povinnost najmout marocké námořníky.
 b) plavidla pro drobný rybolov na severu: najmutí marockých námořníků je dobrovolné
 c) plavidla pro drobný rybolov na jihu: dva námořníci
 d) plavidla lovící vlečnou sítí na severu: dva námořníci
 e) plavidla lovící vlečnými sítěmi a plavidla pro rybolov na dně na dlouhé lovné šňůry: osm námořníků
 f) plavidla lovící tuňáky na pruty: tři námořníci
 2. Majitelé plavidel si svobodně vyberou námořníky, které najmou na svá plavidla.
 3. Pracovní smlouvy námořníků-rybářů jsou uzavřeny mezi majiteli nebo jejich zástupci a námořníky-rybáři.
 4. Majitel plavidla nebo jeho zástupce sdělí odboru pro námořní rybolov jména marockých námořníků, kteří byli najati
 na dotčené plavidlo, přičemž uvede i funkci, která byla dotčeným námořníkům přidělena v rámci posádky.
 5. Prohlášení Mezinárodní organizace práce (MOP) o zásadách a základních právech při práci se plně vztahuje na
 námořníky najaté na rybářská plavidla EU. Zejména se to týká svobody sdružování a faktického uznávání práva na
 kolektivní vyjednávání, jakož i odstranění diskriminace v zaměstnání a povolání.
 6. Pracovní smlouvy marockých námořníků, jejichž jedna kopie bude předána signatářům, se sepisují mezi zástupcem
 (zástupci) majitelů plavidel a námořníky a/nebo jejich odbory nebo jejich zástupci ve spojení s příslušným orgánem
 Maroka. Tyto smlouvy zaručí námořníkům výhody režimu sociálního zabezpečení, který se na ně vztahuje, včetně
 životního, zdravotního a úrazového pojištění.
 7. Majitel plavidla nebo jeho zástupce musí do dvou měsíců po vydání licence předat odboru pro námořní rybolov
 kopii uvedené smlouvy, která je úředně potvrzena příslušnými orgány dotčeného členského státu.
 8. Plat marockých námořníků zajišťují majitelé plavidel. Plat je stanoven před vydáním licencí na základě společné
 dohody mezi majiteli plavidel nebo jejich zástupci a dotčenými marockými námořníky nebo jejich zástupci. Platové
 podmínky marockých námořníků nesmí být horší než platové podmínky marockých posádek, musí splňovat normy
 MOP a v žádném případě nesmí být horší než zmíněné normy stanoví.
 9. Pokud se jeden či více námořníků zaměstnaných na palubě nedostaví v čase stanoveném pro vyplutí plavidla, je
 dotčené plavidlo oprávněno vyplout poté, co informovalo příslušné orgány přístavu nalodění o nedostatečném počtu
 požadovaných námořníků, a poté, co aktualizovalo funkci, která jim byla přidělena v rámci posádky. Uvedené orgány
 o tom informují odbor pro námořní rybolov.
 ---pagebreak--- L 202/14 CS Úřední věstník Evropské unie 5.8.2011
 Majitel plavidla je povinen přijmout


text:
nezbytná opatření, aby zajistil, že jeho plavidlo najme počet námořníků
 požadovaný podle této dohody nejpozději při následující plavbě.
 10. V případě nenalodění marockých námořníků z důvodů jiných, než jsou důvody uvedené v předcházejícím bodě, jsou
 majitelé dotčených plavidel EU povinni zaplatit maximálně do tří měsíců paušální částku 20 EUR za námořníka a den
 rybolovu v marockých rybolovných oblastech.
 Tato částka bude použita na vzdělávání marockých námořníků-rybářů a bude zaplacena na účet uvedený v kapitole
 I bodě 5.
 11. Delegace sděluje každé pololetí odboru pro námořní rybolov seznam marockých námořníků najatých na palubu
 plavidel EU, a to k 1. červenci 2011 a 1. lednu 2012, přičemž uvede poznámku o jejich zápisu do matriky
 námořníků a plavidla, na která byli námořníci najati.
 12. S výjimkou případu podle bodu 9, nesplní-li majitelé plavidel opakovaně povinnost najmout stanovený počet
 marockých námořníků, je licence k rybolovu plavidla automaticky pozastavena do té doby, než je tato povinnost
 splněna.
 KAPITOLA VIII
 SLEDOVÁNÍ A POZOROVÁNÍ RYBOLOVU
 Pozorování rybolovu
 1. Plavidla, která mají podle dohody povolení k rybolovu v marockých rybolovných oblastech, najmou za níže stano
 vených podmínek pozorovatele jmenované Marokem.
 1.1 Každé čtvrtletí nalodí 25 % povolených plavidel, jejichž prostornost překračuje 100 GT, pozorovatele.
 1.2 Plavidla pro průmyslový pelagický rybolov nalodí vědeckého pozorovatele na celé období svých rybolovných
 činností v marockých vodách.
 1.3 Ostatní rybolovná plavidla Společenství, jejichž prostornost je menší nebo rovna 100 GT, budou pozorována
 maximálně během deseti plaveb za rok a za kategorii rybolovu.
 1.4 Odbor pro námořní rybolov sestaví seznam plavidel určených k nalodění pozorovatele a také seznam pozoro
 vatelů stanovených k nalodění na palubu. Tyto seznamy jsou ihned po jejich sestavení předány delegaci.
 1.5 Při vydání licence nebo nejpozději patnáct dní před stanoveným datem nalodění pozorovatele sdělí odbor pro
 námořní rybolov prostřednictvím delegace dotčeným majitelům plavidel jméno pozorovatele, který je určen
 k nalodění na palubu plavidla.
 2. Pozorovatel je trvale přítomen na palubě lodí lovících vlečnými sítěmi pro pelagický rybolov. Pokud jde o ostatní
 kategorie rybolovu, je čas přítomnosti pozorovatele na palubě stanoven na jednu plavbu.
 3. Podmínky nalodění pozorovatele jsou stanoveny společnou dohodou mezi majitelem plavidla nebo jeho zástupcem
 a orgány Maroka.
 4. Nalodění pozorovatele proběhne v přístavu zvoleném majitelem plavidla a uskuteční se na počátku první plavby
 v marockých rybolovných vodách po oznámení seznamu určených plavidel.
 5. Dotčení majitelé plavidel sdělí do dvou týdnů a s desetidenním předběžným oznámením data a marocké přístavy,
 které byly stanoveny k nalodění pozorovatelů.
 6. V případě, že je pozorovatel naloděn v zahraničí, nese náklady na přepravu pozorovatele majitel plavidla. Pokud
 plavidlo, které má na palubě marockého pozorovatele, opustí marocké rybolovné oblasti, musí být na náklady
 majitele plavidla přijata veškerá opatření k zajištění co možná nejrychlejšího navrácení pozorovatele.
 7. V případě zbytečného přemístění vědeckého pozorovatele z důvodu nedodržení závazků majitele plavidla, nese
 majitel plavidla náklady na dopravu, jakož i denní příspěvky za dny nečinnosti vědeckého pozorovatele, které se
 rovnají těm, které pobírá národní marocký úředník stejného stupně. V případě zpoždění při nalodění, za které je
 zodpovědný majitel plavidla, vyplatí majitel plavidla vědeckému pozorovateli výše uvedené denní


text:
příspěvky.
 Jakákoli změna právních předpisů o denních příspěvcích je delegaci sdělena nejpozději dva měsíce před jejím
 uplatněním.
 ---pagebreak--- 5.8.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 202/15
 8. Pokud pozorovatel není přítomen na dohodnutém místě a v danou dobu a dvanáct hodin po dané době, je majitel
 plavidla automaticky zproštěn povinnosti vzít tohoto pozorovatele na palubu.
 9. S pozorovatelem se na palubě jedná jako s lodním důstojníkem. Plní tyto úkoly:
 9.1 sleduje rybolovné činnosti plavidel;
 9.2 ověřuje polohu plavidel provádějících rybolovné operace;
 9.3 odebírá biologické vzorky v rámci vědeckých programů;
 9.4 sestaví seznam používaných rybolovných zařízení;
 9.5 ověřuje údaje o úlovcích v marockých rybolovných vodách zaznamenané v lodním deníku;
 9.6 ověřuje procenta vedlejších úlovků a provádí odhad objemu výmětů prodávaných druhů ryb, korýšů
 a hlavonožců;
 9.7 faxem nebo rádiem sděluje údaje o rybolovu, včetně objemu hlavního a vedlejšího úlovku na palubě.
 10. Velitel přijme veškerá opatření vyplývající z jeho zodpovědnosti, aby pozorovateli byla během výkonu funkce
 zaručena fyzická bezpečnost a nebyla mu způsobena morální újma.
 11. Pozorovateli je k plnění úkolů poskytnuta veškerá nezbytná pomoc. Velitel mu umožní přístup ke komunikačním
 zařízením nezbytným k plnění jeho úkolů, k dokladům přímo souvisejícím s rybolovnými činnostmi plavidla,
 zejména k lodnímu deníku a rybářskému deníku, a také do částí plavidla, které jsou nezbytné ke snadnějšímu plnění
 jeho úkolů.
 12. Při pobytu na palubě pozorovatel:
 12.1 podnikne všechny vhodné kroky k tomu, aby podmínky jeho nalodění a jeho přítomnost na palubě plavidla
 nerušily nebo neomezovaly rybolovné činnosti,
 12.2 bere ohled na materiál a zařízení na palubě a zohledňuje důvěrnost všech dokumentů uvedeného plavidla.
 13. Na konci pozorování a před opuštěním plavidla sestaví pozorovatel zprávu o činnosti, kterou předá příslušným
 orgánům Maroka a kopii zašle Delegaci Evropské unie. Podepíše ji za přítomnosti velitele, který může doplnit nebo
 nechat doplnit veškeré připomínky, které považuje za vhodné, a tyto doplní svým podpisem. Při vylodění vědeckého
 pozorovatele je jedna kopie zprávy předána veliteli plavidla.
 14. Majitel plavidla na své náklady zajistí s ohledem na možnosti plavidla ubytování a stravu pozorovatelů
 v podmínkách, jaké jsou poskytovány důstojníkům.
 15. Plat a sociální odvody pozorovatele uhradí příslušné orgány Maroka.
 16. S cílem kompenzovat Maroku náklady související s přítomností vědeckých pozorovatelů na palubě plavidel se kromě
 poplatku, který mají zaplatit majitelé plavidel, počítá i s tzv. „náklady na vědecké pozorovatele“, které se vypočítají na
 základě částky 3,5 EUR/GT/čtvrtletí za plavidlo provozující rybolovné činnosti v rybolovných oblastech Maroka.
 Platba tohoto poplatku proběhne v okamžiku čtvrtletních plateb podle ustanovení uvedených v příloze kapitole
 I bodě 5.
 17. V případě nesplnění povinností podle bodu 4 je automaticky pozastavena licence k rybolovu až do té doby, než
 majitelé plavidel splní své povinnosti.
 Systém společného sledování rybolovu
 Smluvní strany zavedou systém společného sledování a pozorování kontrol vykládek na pevnině, jehož účelem je zlepšit
 účinnost kontroly, aby bylo zajištěno dodržování ustanovení této dohody.
 Pro tento účel jmenují příslušné orgány každé smluvní strany svého zástupce a jeho jméno oznámí druhé smluvní straně;
 tento zástupce se podílí na kontrolách vykládek a pozoruje jejich průběh.
 ---pagebreak--- L 202/16 CS Úřední věstník Evropské


text:
unie 5.8.2011
 Zástupce marockého orgánu se jako pozorovatel účastní inspekcí vykládek plavidel, která provozovala své činnosti
 v marockých rybolovných oblastech, přičemž tyto kontroly provádějí kontrolní subjekty členských států.
 Doprovází národní kontrolní úředníky při jejich prohlídkách přístavů, palub plavidel, přístavních mol, trhů pro prvotní
 prodej, obchodů s mořskými plody, chladících skladů a ostatních prostor spojených s vykládkou a skladováním ryb před
 prvním prodejem a má přístup k dokladům, které jsou předmětem těchto inspekcí.
 Zástupce marockého orgánu vypracuje a předloží zprávu týkající se kontrol, jichž se zúčastnil.
 Odbor pro námořní rybolov osloví deset dní předem delegaci, aby se účastnila inspekcí naplánovaných v přístavech
 vykládky.
 Na žádost Evropské komise se mohou rybářští inspektoři EU účastnit jako pozorovatelé inspekcí, které provádějí marocké
 orgány a které se týkají vykládek plavidel EU v marockých přístavech.
 Způsoby provádění těchto operací budou definovány společnou dohodou mezi příslušnými orgány obou stran.
 KAPITOLA IX
 KONTROLA
 1. EU aktualizuje seznam plavidel, kterým byla v souladu s ustanoveními tohoto protokolu vydána licence k rybolovu.
 Tento seznam je po svém sestavení a následně po každé aktualizaci oznámen orgánům Maroka pověřeným kontrolou
 rybolovu.
 2. Technické prohlídky
 2.1 Jednou za rok a po úpravách prostornosti nebo změnách kategorie rybolovu, s nimiž souvisí použití odlišných
 druhů rybolovného zařízení, se plavidla EU uvedená v bodě 1 musejí dostavit do marockého přístavu, aby se
 podrobila inspekcím podle příslušných právních předpisů. Tyto inspekce proběhnou povinně do 48 hodin po
 připlutí plavidla do přístavu.
 2.2 Po ukončení prohlídky, při níž nebyly shledány žádné nesrovnalosti, je veliteli plavidla vydáno potvrzení, které
 má stejnou platnost jako licence a automaticky se prodlužuje v případě plavidel, která v daném roce obnovují
 licenci. Maximální platnost však nemůže překročit jeden rok. Toto potvrzení musí být neustále na palubě plavidla.
 2.3 Účelem technické prohlídky je kontrolovat soulad technických vlastností a zařízení na palubě a ověřit, zda jsou
 splněna ustanovení týkající se marocké posádky.
 2.4 Náklady na prohlídky nesou majitelé plavidel a jsou určeny na základě stupnice stanovené marockými předpisy.
 Nemohou být vyšší než částky, které běžně platí jiná plavidla za stejné služby.
 2.5 V případě nedodržení ustanovení podle odstavců 2.1 a 2.2 je automaticky pozastavena licence k rybolovu až do
 té doby, než majitelé plavidel splní své povinnosti.
 3. Vplutí do oblasti a vyplutí z oblasti:
 3.1 Plavidla EU oznámí odboru pro námořní rybolov nejméně 4 hodiny předem svůj záměr vplout nebo vyplout
 z marockých rybolovných oblastí.
 3.2 Při oznámení o vyplutí sdělí všechna plavidla rovněž svou polohu a objem a druhy úlovků na palubě. Tato
 sdělení se přednostně provádějí faxem a v případě plavidel, která nejsou faxem vybavena, rádiem; odkazy
 potřebné pro rádiové spojení jsou uvedeny v dodatku 8.
 3.3 Plavidlo, které je přistiženo při rybolovu, aniž by informovalo odbor pro námořní rybolov, je považováno za
 plavidlo bez licence.
 3.4 Při vydání licence k rybolovu se rovněž sdělí čísla faxu, telefonu a e-mailová adresa.
 4. Kontrolní postupy
 4.1 Velitelé plavidel EU, která provádějí rybolovné činnosti v marockých rybolovných vodách, umožní a usnadní
 vstup na palubu a plnění úkolů všem marockým úředníkům pověřeným inspekcí a kontrolou rybolovných


text:
činností.
 ---pagebreak--- 5.8.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 202/17
 4.2 Přítomnost těchto úředníků na palubě nepřekročí dobu nezbytnou ke splnění jejich úkolu.
 4.3 Na konci každé inspekce a kontroly je veliteli plavidla vystaveno osvědčení.
 5. Kontrolní prohlídka plavidla
 5.1 Odbor pro námořní rybolov informuje do 48 hodin Evropskou komisi o každé kontrolní prohlídce plavidla
 a sankcích uvalených na plavidlo EU v marockých rybolovných vodách.
 5.2 Evropská Komise současně obdrží krátkou zprávu o okolnostech a důvodech, které vedly ke kontrolní prohlídce
 plavidla.
 6. Protokol o kontrolní prohlídce plavidla
 6.1 Velitel plavidla musí po zjištění zapsaném v protokolu sestaveném zmocněnými orgány Maroka tento doklad
 podepsat.
 6.2 Tímto podpisem nejsou dotčena práva a způsob obhajoby, které může velitel uplatnit vůči protiprávnímu jednání,
 které mu je vytýkáno.
 6.3 Velitel musí své plavidlo dovést do přístavu, který určí marocké orgány pověřené kontrolou. Plavidlo, které
 porušilo příslušné právní předpisy Maroka týkající se námořního rybolovu, je zadržováno v přístavu, dokud
 nesplní administrativní náležitosti spojené s kontrolní prohlídkou.
 7. Řízení v případě protiprávního jednání
 7.1 Před zahájením soudního řízení se pravděpodobné protiprávní jednání zkusí vyřešit smírným narovnáním. Tento
 postup se ukončí nejpozději tři pracovní dny po kontrolní prohlídce plavidla.
 7.2 V případě smírného narovnání se v souladu s právními předpisy Maroka v oblasti rybolovu stanoví výše uložené
 pokuty.
 7.3 V případě, kdy záležitost nemohla být vyřešena smírným narovnáním a řeší ji příslušný soudní orgán, složí
 majitel plavidla v bance určené příslušným orgánem Maroka bankovní záruku, která byla stanovena s ohledem na
 náklady vzniklé při kontrolní prohlídce plavidla, jakož i s ohledem na výši pokut a odškodnění, kterým podléhají
 osoby zodpovědné za protiprávní jednání.
 7.4 Bankovní záruku nelze vrátit před ukončením soudního řízení. Je uvolněna, jakmile je řízení ukončeno bez
 vynesení odsuzujícího rozsudku. V případě vynesení rozsudku s pokutou nižší, než je složená záruka, uvolní
 příslušný orgán Maroka rovněž zbývající částku.
 7.5 Plavidlo může opustit přístav:
 — buď jakmile budou splněny povinnosti vyplývající ze smírného narovnání,
 — nebo jakmile je složena bankovní záruka stanovená ve výše uvedeném bodě 7.3 a je přijata příslušným
 orgánem Maroka v očekávání ukončení soudního řízení.
 8. Překládky
 8.1 Jakákoli překládka úlovků na moři je v rybolovných oblastech Maroka zakázána. Avšak lodě lovící vlečnými
 sítěmi EU pro pelagický rybolov, které chtějí provést překládku úlovků v marockých vodách, ji provedou
 v marockém přístavu nebo jiném místě, které určí příslušné marocké orgány, poté, co obdrží povolení od odboru
 pro námořní rybolov. Tato překládka proběhne pod dohledem pozorovatele nebo zástupce delegace pro námořní
 rybolov a kontrolních orgánů. Na každou osobu jednající proti tomuto ustanovení, se vztahují sankce stanovené
 platnými marockými právními předpisy.
 8.2 Nejméně 24 hodin před každou překládkou musejí majitelé plavidel oznámit odboru pro námořní rybolov tyto
 informace:
 — názvy rybářských plavidel, která mají překládku provést,
 — název nákladního přepravce, jeho stát vlajky, jeho registrační číslo a jeho volací značku,
 ---pagebreak--- L 202/18 CS Úřední věstník Evropské unie 5.8.2011
 — hmotnost podle druhů, které budou překládány,
 — místo určení úlovků,
 — datum a den překládky.
 Marocká strana si vyhrazuje právo odmítnout překládku, provozuje-li dopravní plavidlo nezákonný,


text:
neohlášený
 a neregulovaný rybolov jak uvnitř, tak i vně námořních oblastí spadajících pod marockou jurisdikci.
 8.3 Překládka se považuje za vyplutí z marockých rybolovných oblastí. Plavidla tedy musí předat odboru pro
 námořní rybolov hlášení o úlovcích a oznámit svůj úmysl buď pokračovat v rybolovu, nebo opustit marocké
 rybolovné oblasti.
 Velitelé lodí lovících vlečnými sítěmi EU pro pelagický rybolov, které se účastní vykládky nebo překládky
 v marockém přístavu, umožní a usnadní marockým inspektorům kontrolu vykládky a překládky. Na konci
 každé inspekce a kontroly v přístavu je každému veliteli plavidla vystaveno osvědčení.
 KAPITOLA X
 VYKLÁDKA ÚLOVKŮ
 Smluvní strany, které mají zájem o lepší integraci s cílem společného rozvoje ve svých odvětvích rybolovu, se dohodly, že
 přijmou následující ustanovení týkající se vykládek části úlovků z plavidel EU v marockých vodách a marockých přísta
 vech.
 Povinná vykládka se uskuteční podle rozdělení uvedeného v rybolovných listech připojených k dohodě.
 Finanční pobídky:
 1. Vykládky
 Plavidlům EU pro lov tuňáků, která dobrovolně provedou vykládku v marockém přístavu, je poskytnuta sleva
 z poplatku ve výši 2,5 EUR za tunu úlovků v marockých vodách z částky uvedené v rybolovném listě č. 5.
 Dodatečná sleva ve výši 2,5 EUR je poskytnuta v případě prodeje produktů rybolovu v rybářských halách.
 Tento mechanismus se vztahuje na všechna plavidla EU až do maximální výše 50 % konečného vyúčtování úlovků
 (podle kapitoly II přílohy).
 Plavidlům EU pro pelagický rybolov, která dobrovolně vykládají v marockém přístavu více než 25 % povinných úlovků
 podle rybolovného listu č. 6, je poskytnuta sleva ve výši 10 % z poplatku za každou dobrovolně vyloženou tunu.
 2. Prováděcí pravidla
 Při každé vykládce vystaví rybářská hala doklad o vážení, který je základem pro vysledování produktů.
 Prodeje produktů v rybářských halách jsou podmíněny vystavením potvrzení o „vyúčtování prodejů a zisků“.
 Kopie potvrzení o vážení a vyúčtování prodeje a zisků jsou předány odboru pro námořní rybolov v přístavu vykládky.
 Poté, co je odbor schválí, jsou dotčení majitelé plavidel informováni o částkách, které jim budou vráceny. Tyto částky
 budou odečteny z poplatků, které mají být zaplaceny při podání příštích žádostí o licence.
 3. Hodnocení
 Úroveň finančních dopadů bude upravena v rámci smíšeného výboru na základě sociálně-ekonomického dopadu
 uskutečněných vykládek.
 ---pagebreak--- 5.8.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 202/19
 Dodatky
 a) Formulář žádosti o licenci
 b) Rybolovné listy
 c) Podávání VMS zpráv Maroku, hlášení o poloze
 d) Hranice marockých rybolovných oblastí, souřadnice rybolovných oblastí
 e) Údaje marockého střediska pro kontrolu rybolovu (CSC)
 f) Lodní deník ICCAT pro lov tuňáků
 g) Formuláře hlášení o úlovcích. Vzor je třeba harmonizovat.
 h) Vlastnosti rádiové stanice odboru pro námořní rybolov v Maroku
 ---pagebreak--- L 202/20 CS Úřední věstník Evropské unie 5.8.2011
 Dodatek 1
 DOHODA O RYBOLOVU MAROKO–EVROPSKÁ UNIE
 ŽÁDOST O LICENCI K RYBOLOVU
 ---pagebreak--- 5.8.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 202/21
 Dodatek 2
 Rybolovný list č. 1
 Drobný rybolov na severu: pelagické druhy
 Počet povolených plavidel 20
 Povolená lovná zařízení Nevod
 Maximální povolené rozměry v souladu s podmínkami převažujícími v oblasti,
 maximálně: 500 m × 90 m.
 Zákaz rybolovu se sítí typu lampara.
 Typ plavidla: < 100 GT


text:
Poplatky 67 EUR/GT/čtvrtletí
 Zeměpisné hranice Severně od 34° 18′ 00′′
 Dále než 2 míle
 Cílové druhy Sardinky, ančovičky a ostatní malé pelagické druhy
 Povinnost vykládky 25 %
 Období biologického klidu Dva měsíce: únor a březen
 Poznámky
 Podmínky rybolovu pro každou kategorii budou před vystavením licencí každoročně definovány společnou dohodou.
 Rybolovný list č. 2
 Drobný rybolov na severu
 Počet povolených plavidel 30
 Povolená lovná zařízení Stacionární dlouhé šňůry
 Kat. a): Maximální počet povolených háčků na dlouhou lovnou šňůru: 2 000.
 Kat. b): O maximálním počtu povolených háčků na dlouhou lovnou šňůru později
 rozhodne smíšený výbor v souladu s vědeckým stanoviskem a marockými práv
 ními předpisy.
 Typ plavidla: a) < 40 GT: 27 licence
 b) > 40 GT a < GT 150: 3 licence
 Poplatky 60 EUR/GT/čtvrtletí
 Zeměpisné hranice Severně od 34° 18′ 00′′ severní šířky
 Dále než 6 námořních mil
 Cílové druhy Tkaničnice, mořanovití a jiné druhy žijící při dně
 Povinnost vykládky Dobrovolná vykládka
 Období biologického klidu Od 15. března do 15. května
 Vedlejší úlovky 0 % mečoun a pelagický žralok
 Podmínky rybolovu pro každou kategorii budou před vystavením licencí každoročně definovány společnou dohodou.
 ---pagebreak--- L 202/22 CS Úřední věstník Evropské unie 5.8.2011
 Rybolovný list č. 3
 Drobný rybolov na jihu
 Počet povolených plavidel 20
 Povolená lovná zařízení Šňůra, prut a koše s maximálním omezením na dvě zařízení na plavidlo.
 Je zakázáno používání dlouhých lovných šňůr, třístěnných tenatových sítí, ukotve
 ných tenatových sítí na chytání ryb za žábry, unášených tenatových sítí na chytání
 ryb za žábry, vlečných sítí a sítě na Larimichthys polyactis.
 Typ plavidla: < 80 GT
 Poplatky 60 EUR/GT/čtvrtletí
 Zeměpisné hranice Jižně od 30° 40′ severní šířky
 Dále než 3 námořní míle
 Cílové druhy Larimichthys polyactis a mořanovití
 Povinnost vykládky Dobrovolná vykládka
 Období biologického klidu —
 Povolené sítě Síť o 8 mm pro úlovky na návnadu, dále než 2 námořní míle
 Vedlejší úlovky 0 % korýšů a hlavonožců kromě 10 % krabů; rybolov zaměřený na kraby je
 zakázán.
 10 % ostatních druhů žijících při dně
 Podmínky rybolovu pro každou kategorii budou před vystavením licencí každoročně definovány společnou dohodou.
 Rybolovný list č. 4
 Rybolov při dně
 Počet povolených plavidel 22 plavidel, maximálně 11 lodí lovících vlečnými sítěmi za rok.
 Povolená lovná zařízení — Pro plavidla lovící na dlouhou lovnou šňůru:
 — nástražná dlouhá lovná šňůra,
 — multifilní, ukotvené tenatové sítě na chytání ryb za žábry,
 — Pro trawlery: vlečná síť pro rybolov při dně
 Typ plavidla: Průměrná velikost 275 GT, trawlery lovící na dně v hloubce více než 200 m;
 Poplatky 53 EUR/GT/čtvrtletí
 Zeměpisné hranice Jižně od 29° severní šířky
 Navíc: od izobáty 200 m pro trawlery (a 12 námořních mil pro plavidla lovící na
 dlouhou lovnou šňůru)
 Cílové druhy Štikozubec černý, tkaničnice, světloun/malá makrela
 Povinnost vykládky 50 % úlovků z Maroka.
 Období biologického klidu Platí pouze pro trawlery.
 Období biologického klidu je stanoveno pro hlavonožce.
 Povolené sítě — Rybolov vlečnou sítí: síť nejméně 70 mm.
 Zdvojení vlečné sítě je zakázáno.
 Zdvojení vláken tvořících vlečnou síť je zakázáno.
 O maximálním počtu povolených háčků na dlouhou lovnou šňůru později
 rozhodne smíšený


text:
výbor v souladu s vědeckým stanoviskem a marockými práv
 ními předpisy.
 Vedlejší úlovky 0 % hlavonožců a korýšů kromě krabů (5 %);
 Podmínky rybolovu pro každou kategorii budou před vystavením licencí každoročně definovány společnou dohodou.
 ---pagebreak--- 5.8.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 202/23
 Rybolovný list č. 5
 Lov tuňáka
 Počet povolených plavidel 27
 Povolená lovná zařízení Prut a vlečná šňůra
 Nevod pro rybolov na živou návnadu
 Zeměpisné hranice Dále než 3 míle
 Chytání návnady dále než 2 míle
 Celá atlantická oblast Maroka, s výjimkou chráněné oblasti východně od linie
 spojující body 33° 30′ severní šířky/7° 35′ západní délky a 35° 48′ severní
 šířky/6° 20′ západní délky
 Cílové druhy Tuňáci
 Povinnost vykládky Část v Maroku za mezinárodní tržní cenu
 Období biologického klidu Není
 Povolené sítě Chytání návnady na nevod o velikosti 8 mm
 Poplatky 25 EUR za tunu úlovků
 Záloha Paušální záloha ve výši 5 000 EUR je zaplacena při podání žádosti o roční licence.
 Poznámky
 Podmínky rybolovu pro každou kategorii budou před vystavením licencí každoročně definovány společnou dohodou.
 Rybolovný list č. 6
 Průmyslový pelagický rybolov
 Povolená lovná zařízení Pelagická a semipelagická zařízení
 Přidělená kvóta 60 000 tun za rok, maximálně 10 000 tun za měsíc
 Typ plavidla: Trawler pro průmyslový pelagický rybolov
 Počet povolených plavidel Maximálně:
 — 5–6 plavidel (1) o prostornosti větší než 3 000 GT/plavidlo
 — 2–3 plavidla o prostornosti od 150 do 3 000 GT/plavidlo
 — 10 plavidel o prostornosti menší než 150 GT/plavidlo
 Celková prostornost povolených Maximálně:
 plavidel
 Zeměpisné hranice Jižně od 29° severní šířky, dále než 15 námořních mil od pobřeží – počítáno od
 linie odlivu.
 Cílové druhy Sardinka, malá sardinka, makrela, karas obecný a ančovičky.
 Povinnost vykládky Každé plavidlo musí v Maroku vyložit 25 % úlovků.
 Období biologického klidu Povolená rybářská plavidla musejí dodržet všechna období biologického klidu,
 která ministerstvo zavedlo v povolené rybolovné oblasti, a zastavit v těchto obdo
 bích veškeré rybolovné činnosti. Marocký správní orgán předem oznámí toto
 rozhodnutí Komisi, přičemž upřesní období zastavení rybolovných činností
 i dotčené oblasti.
 Povolené sítě Minimální rozměr napnutého oka pelagické či semipelagické vlečné sítě je 40 mm.
 Kapsa pelagické či semipelagické sítě může být zesílena síťovinou o minimální
 velikosti napnutého oka 400 mm a řemínky umístěnými nejméně jeden a půl
 metru od sebe (1,5 m), s výjimkou řemínku na zadní části vlečné sítě, který
 musí být umístěn nejméně 2 m od průhledu v kapse. Zesílení nebo zdvojení
 kapsy pro jakékoli jiné zařízení je zakázáno a s vlečnou sítí nelze v žádném
 případě lovit jiné než povolené malé pelagické druhy.
 ---pagebreak--- L 202/24 CS Úřední věstník Evropské unie 5.8.2011
 Vedlejší úlovky Maximálně: 3,5 % ostatních druhů
 Lov hlavonožců, korýšů a ostatních druhů žijících při dně a bentických druhů je
 přísně zakázán.
 Průmyslové zpracování Průmyslové zpracování úlovků na rybí moučku a/nebo rybí olej je přísně zaká
 záno. Poškozené a poničené ryby, jakož i odpady pocházející z manipulace
 s úlovky však mohou být zpracovány na rybí moučku nebo rybí olej, aniž by
 došlo k překročení maximální hranice 5 % celkových povolených úlovků.
 Poznámky Jsou tři kategorie plavidel:
 Kategorie


text:
1: hrubá prostornost menší nebo rovna 3 000 GT, maximálně 12 500
 t/rok/plavidlo;
 Kategorie 2: hrubá prostornost větší než 3 000 GT a menší nebo rovna 5 000 GT,
 maximálně 17 500 t/rok/plavidlo;
 Kategorie 3: hrubá prostornost větší než 5 000 GT, maximálně 25 000
 t/rok/plavidlo.
 Počet plavidel/poplatky Maximální počet povolených plavidel, která loví současně: 18.
 Poplatky v eurech za tunu povolených úlovků: na 20 EUR/t.
 Poplatky v eurech za tunu úlovků, které přesahují povolené množství: na
 50 EUR/t.
 (1) Tento údaj o počtu plavidel může být opraven na základě dohody obou stran. Průmyslový rybolov pelagických druhů je korigován
 pomocí omezení počtu plavidel, která současně provozují rybolov.
 Podmínky rybolovu pro každou kategorii budou před vystavením licencí každoročně definovány společnou dohodou.
 ---pagebreak--- 5.8.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 202/25
 Dodatek 3
 PODÁVÁNÍ VMS ZPRÁV MAROKU
 HLÁŠENÍ O POLOZE
 Povinný/
 Datový údaj Kód nepovinný Poznámky
 údaj
 Začátek záznamu SR O Systémový údaj – označuje začátek záznamu
 Příjemce AD O Údaj týkající se hlášení – příjemce. Kód země ISO ALFA 3
 Odesílatel FR O Údaj týkající se hlášení – odesílatel. Kód země ISO ALFA 3
 Stát vlajky FS F
 Druh hlášení TM O Údaj týkající se hlášení – druh hlášení „POS“
 Rádiová volací značka RC O Údaj o plavidle – mezinárodní rádiová volací značka plavidla
 Interní referenční číslo smluvní IR F Údaj o plavidle – specifické číslo plavidla smluvní strany (kód
 strany státu vlajky ISO Alfa3, za nímž následuje číslo)
 Externí registrační číslo XR O Údaj o plavidle – číslo na boku plavidla
 Zeměpisná šířka LA O Údaj o poloze plavidla – poloha ve stupních a minutách S/J
 SSMM (WGS - 84)
 Zeměpisná délka LO O Údaj o poloze plavidla – poloha ve stupních a minutách V/Z
 SSSMM (WGS–84)
 Kurz CO O Kurz plavidla na stupnici 360°
 Rychlost SP O Rychlost plavidla v desítkách uzlů
 Datum DA O Údaj o poloze plavidla – datum záznamu polohy UTC
 (RRRRMMDD)
 Čas TI O Údaj o poloze plavidla – čas záznamu polohy UTC (HHMM)
 Konec záznamu ER O Systémový údaj – označuje konec záznamu
 Soubor znaků: ISO 8859.1
 Přenos dat má tuto strukturu:
 — dvě šikmá lomítka (//) a kód označující začátek přenosu,
 — jedno šikmé lomítko (/) od sebe odděluje kód a datový údaj.
 Nepovinné údaje musí být vloženy mezi začátkem a koncem záznamu.
 ---pagebreak--- L 202/26 CS Úřední věstník Evropské unie 5.8.2011
 Dodatek 4
 HRANICE MAROCKÝCH RYBOLOVNÝCH OBLASTÍ
 SOUŘADNICE RYBOLOVNÝCH OBLASTÍ/PROTOKOL VMS EU
 Rybolovný
 Kategorie Rybolovná oblast (zeměpisná šířka) Vzdálenost od pobřeží
 list
 1 Drobný rybolov na severu: 34°18′00′′ severní šířky – 35°48′00′′ Dále než 2 míle
 pelagické druhy severní šířky
 2 Drobný rybolov na severu: 34°18′00′′ severní šířky – 35°48′00′′ Dále než 6 mil.
 dlouhá lovná šňůra severní šířky
 3 Drobný rybolov na jihu: Jižně od 30°40′00′′ Dále než 3 míle
 4 Rybolov při dně Jižně od 29°00′00′′ Plavidla lovící na dlouhou
 lovnou šňůru Dále než 12 mil.
 Lodě lovící vlečnými sítěmi:
 dále než izobáta 200 metrů
 5 Lov tuňáka Celý Atlantický oceán kromě oblasti Dále než 3 míle a 2 míle


text:
pro
 mezi: 35°48′ severní šířky; 6°20′ návnadu
 východní délky/33°30′ severní šířky
 7°35′ východní délky
 6 Průmyslový pelagický rybolov Jižně od 29°00′00′′ severní šířky Dále než 15 mil.
 ---pagebreak--- 5.8.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 202/27
 Dodatek 5
 ÚDAJE MAROCKÉHO STŘEDISKA PRO KONTROLU RYBOLOVU
 Název zařízení: Centre de Surveillance et de Contrôle de la pêche – Středisko pro kontrolu rybolovu
 Tel.: +212 537688146
 Fax: +212 537688134
 Elektronická adresa: alaouihamd@mpm.gov.ma; fouima@mpm.gov.ma
 Tel.:
 Fax:
 Adresa X25 = nepoužije se
 Hlášení o vplutí/vyplutí: prostřednictvím rádiové stanice (dodatek 8)
 ---pagebreak--- L 202/28 CS Úřední věstník Evropské unie 5.8.2011
 LODNÍ DENÍK ICCAT PRO LOV TUŇÁKŮ
 Dodatek 6
 ---pagebreak--- 5.8.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 202/29
 Dodatek 7
 ---pagebreak--- L 202/30 CS Úřední věstník Evropské unie 5.8.2011
 Dodatek 8
 VLASTNOSTI RÁDIOVÉ STANICE ODBORU PRO NÁMOŘNÍ RYBOLOV V MAROKU
 MMSI: 242 069 000
 Volací značka: CNA 39 37
 Umístění: Rabat
 Frekvenční rozpětí: 1,6 až 30 MHz
 Třída vysílání: SSB-AIA-J2B
 Vysílací výkon: 800 W
 Pracovní frekvence
 Pásma Spojení Vysílání: Příjem
 Pásmo 8 831 8 285 kHz 8 809 kHz
 Pásmo 12 1206 12 245 kHz 13 092 kHz
 Pásmo 16 1612 16 393 kHz 17 275 kHz
 Fungování stanice
 Období Hodiny
 Pracovní dny od 8 h 30 do 16 h 30
 Sobota, neděle a svátky od 9 h 30 do 14 hodin
 VHF: Kanál 16 Kanál 70 ASN
 Rádio Telex:
 Typ: DP-5
 Třída vysílání: ARQ-FEC
 Číslo: 31356
 Telefax:
 Čísla 212 5 37 68 82 13/45


text:
 6.10.2011
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 262/45
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 78/2011
 ze dne 1. července 2011,
 kterým se mění příloha IX (Finanční služby) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha IX Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 120/2010 ze dne 10. listopadu 2010 (1).
 (2)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (2) by měla být začleněna do Dohody.
 (3)
 Směrnice 2009/138/ES zrušuje s účinností ode dne 1. listopadu 2012 směrnice Rady 64/225/EHS (3), 73/239/EHS (4), 73/240/EHS (5), 76/580/EHS (6), 78/473/EHS (7), 84/641/EHS (8), 87/344/EHS (9), 88/357/EHS (10) a 92/49/EHS (11) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES (12), 2001/17/ES (13), 2002/83/ES (14) a 2005/68/ES (15), které jsou začleněny do Dohody, a které je proto třeba s účinností ode dne 1. listopadu 2012 v Dohodě zrušit.
 (4)
 Směrnice 2009/138/ES je přepracováním některých zrušených předpisů, a proto je nutné stávající úpravy EHP, které se týkají těchto předpisů, částečně zachovat,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Příloha IX Dohody se mění takto:
 1)
 Nadpis „i) Jiné než životní pojištění“ v kapitole I (Pojištění) se mění na „i) Neživotní a životní pojištění“.
 2)
 Bod 1 (směrnice Rady 64/225/EHS) se označuje jako bod 1a.
 3)
 Před nový bod 1a (směrnice Rady 64/225/EHS) se vkládá nový bod, který zní:
 „1.
 32009 L 0138: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1).
 Pro účely Dohody se směrnice upravuje takto:
 a)
 V článku 8 se doplňuje toto:
 “5)
 na Islandu Viðlagatrygging Íslands”;
 b)
 Články 57 až 63 týkající se obezřetnostního posuzování navrhovaného nabyvatele se nepoužijí, pokud navrhovaný nabyvatel, jak je vymezen ve směrnici, je usazen nebo regulován mimo území smluvních stran.
 c)
 V čl. 157 odst. 2 se slova „a nařízení (ES) č. 593/2008“ zrušují.
 d)
 Článek 171 se nepoužije. Použije se toto ustanovení:
 Každá smluvní strana může prostřednictvím dohod uzavřených s jednou nebo více třetími zeměmi dohodnout uplatňování ustanovení odlišných od těch, která jsou uvedena v článcích 162 až 170 směrnice za podmínky, že její pojistníci a pojištěné osoby obdrží přiměřenou a odpovídající ochranu. Smluvní strany se musí před uzavřením takových dohod navzájem informovat a konzultovat. Smluvní strany nesmějí uplatňovat na pobočky pojišťoven, které mají své sídlo mimo území smluvní strany, ustanovení, která mají za následek příznivější zacházení, než se poskytuje pobočkám pojišťoven, které mají sídlo na území smluvních stran.
 e)
 Kdykoli Evropská unie jedná s jednou nebo více třetími zeměmi na základě článku 175, snaží se získat stejné zacházení pro pojišťovny a zajišťovny států ESVO.
 f)
 Pro zacházení třetích zemí s pojišťovnami a zajišťovnami uvedené v článku 177 se použijí tato ustanovení:
 S cílem dosáhnout maximálního stupně konvergence při


text:
uplatňování režimu třetí země ve vztahu k pojišťovnám a zajišťovnám si smluvní strany vyměňují informace, jak to je uvedeno ve čl. 177 odst. 1, a v rámci Smíšeného výboru EHP a podle zvláštních postupů dohodnutých smluvními stranami se konají konzultace o věcech uvedených ve čl. 177 odst. 2.
 g)
 Článek 178 se nahrazuje tímto:
 „1.
 Tento článek se vztahuje na smlouvy uvedené v odstavci 2 bez ohledu na to, zda se kryté riziko nachází na území smluvní strany, a na všechny další pojistné smlouvy, které kryjí rizika nacházející se na území smluvních stran. Nevztahuje se na smlouvy o zajištění.
 2.
 Pojistné smlouvy pokrývající velké riziko, jak je definováno v čl. 13 odst. 27, se řídí právem, které si strany zvolí.
 V míře, ve které nebylo právo rozhodné zvoleno stranami, se pojistná smlouva řídí právem země, kde má pojistitel své obvyklé bydliště. Vyplývá-li ze všech okolností případu, že smlouva je zjevně úžeji spojena s jinou zemí, použije se právo této jiné země.
 3.
 Právo, kterým se bude smlouva řídit, si strany zvolí podle následujících ustanovení:
 a)
 Volba musí být vyjádřena výslovně nebo jasně vyplývat z ustanovení smlouvy nebo okolností případu. Strany si mohou zvolit právo rozhodné pro celou smlouvu nebo pouze pro její část.
 b)
 Strany se mohou kdykoli dohodnout, že se smlouva bude řídit jiným právem, než kterým se dosud řídila. Žádná změna rozhodného práva provedená po uzavření smlouvy se nedotýká její formální platnosti a ani se nepříznivě nedotýká práv třetích osob.
 c)
 V případě, že všechny ostatní prvky pro situaci významné se v okamžiku volby nacházejí v jiné zemi než v zemi, jejíž právo bylo zvoleno, není volbou práva, kterou strany učinily, dotčeno použití ustanovení práva této jiné země, od nichž se nelze smluvně odchýlit.
 d)
 V případě, že všechny ostatní prvky pro situaci významné se v okamžiku volby nacházejí v jedné nebo více smluvních stranách, není volbou jiného rozhodného práva stranami, než je právo smluvní strany, dotčeno použití ustanovení práva EHP, případně v podobě, v jaké je provedeno ve smluvní straně sídla soudu, od nichž se nelze smluvně odchýlit.
 4.
 Existence a platnost souhlasu stran s volbou rozhodného práva se určuje v souladu s následujícími ustanoveními:
 a)
 Existence a platnost smlouvy nebo některého ustanovení smlouvy se určuje podle práva, které by se na základě tohoto článku použilo, kdyby byla smlouva nebo ustanovení smlouvy platné.
 Vyplývá-li však z okolností, že by nebylo přiměřené určovat účinky chování strany podle práva uvedeného v prvním pododstavci tohoto písmene, může se strana za účelem zjištění, že neprojevila souhlas, odvolat na právo země, v níž se nachází její obvyklé bydliště.
 b)
 Smlouva uzavřená mezi osobami, které se nacházejí, nebo jejichž zmocněnci se nacházejí v okamžiku uzavření smlouvy v téže zemi, je formálně platná, splňuje-li formální náležitosti práva, kterým se podle tohoto článku řídí, nebo formální náležitosti práva země, v níž byla uzavřena.
 Smlouva uzavřená mezi osobami, které se nacházejí, nebo jejichž zástupci se nacházejí v okamžiku uzavření smlouvy v různých zemích, je formálně platná, splňuje-li formální náležitosti podle práva, které se na ni použije


text:
podle tohoto článku, nebo práva jedné ze zemí, v níž se nacházela jedna ze stran nebo jejich zástupce v okamžiku uzavření smlouvy, nebo práva jedné ze zemí, v níž měla k uvedenému okamžiku jedna ze stran své obvyklé bydliště.
 Jednostranný právní úkon, který se týká již uzavřené nebo zamýšlené smlouvy, je formálně platný, splňuje-li formální náležitosti podle práva, které se na smlouvu použije nebo které by se na ni použilo podle tohoto článku, nebo práva země, v níž byl tento úkon učiněn, nebo práva země, v níž osoba, která jej provedla, měla v té době obvyklé bydliště.
 Bez ohledu na první až třetí podstavec tohoto písmene se na smlouvu, jejímž předmětem je věcné právo k nemovitosti nebo nájem nemovitosti, vztahují formální požadavky práva země, v níž se nemovitost nachází, pokud se podle tohoto práva:
 i)
 uvedená ustanovení použijí bez ohledu na zemi, v níž došlo k uzavření smlouvy, a bez ohledu na právo, které je jinak pro smlouvu rozhodné, a
 ii)
 od těchto ustanovení se nelze smluvně odchýlit.
 c)
 Ve smlouvě uzavřené mezi osobami, které se nacházejí v téže zemi, se může fyzická osoba, která by byla způsobilá podle práva této země, odvolat na svou nezpůsobilost vyplývající z práva jiné země pouze tehdy, pokud druhá smluvní strana o této nezpůsobilosti v době uzavření smlouvy věděla nebo o ní nevěděla z nedbalosti.
 5.
 V případě jiné pojistné smlouvy, než je smlouva podle odstavce 2, mohou v souladu s odstavcem 3 strany zvolit pouze následující práva:
 a)
 právo jakékoli smluvní strany, v níž se nachází riziko v okamžiku uzavření smlouvy;
 b)
 právo země, v níž má pojistník své obvyklé bydliště;
 c)
 v případě životního pojištění právo smluvní strany, jejíž je pojistník státním příslušníkem;
 d)
 v případě pojistných smluv kryjících rizika omezená na události, k nimž došlo v jedné smluvní straně, a to v jiné, než je smluvní strana, v níž se riziko nachází, právo této smluvní strany;
 e)
 v případě pojistníka se smlouvou spadající pod tento odstavec, který provozuje profesionální nebo podnikatelskou činnost nebo vykonává svobodné povolání a pojistná smlouva kryje dvě či více rizik vztahujících se k této činnosti a nacházejících se v různých smluvních stranách, právo kterékoli z těchto smluvních stran nebo právo země, v níž má pojistník své obvyklé bydliště.
 Pokud v případech uvedených v písmenech a), b) nebo e) tohoto odstavce poskytují uvedené smluvní strany větší míru volnosti při volbě rozhodného práva pro pojistné smlouvy, mohou strany této volnosti využít.
 V míře, ve které nebylo právo rozhodné zvoleno stranami podle tohoto odstavce, se bude taková smlouva řídit právem smluvní strany, v níž se riziko nachází v okamžiku uzavření smlouvy.
 6.
 Na pojistné smlouvy, pro které smluvní strana ukládá povinnost uzavřít pojištění se vztahují tato dodatečná pravidla:
 a)
 povinnost uzavřít pojištění není splněna u pojistné smlouvy, která není v souladu se zvláštními ustanoveními týkajícími se daného pojištění platnými ve smluvní straně, která tuto povinnost ukládá. Pokud je právo smluvní strany, ve které se nachází riziko, v rozporu s právem smluvní strany, která ukládá povinnost uzavřít pojištění, je rozhodným právem


text:
právo státu ukládajícího povinnost uzavřít pojištění;
 b)
 odchylně od odstavců 2 a 4 může smluvní strana stanovit, že pojistná smlouva se bude řídit právem smluvní strany, která ukládá povinnost uzavřít pojištění.
 7.
 Pro účely odst. 4 třetího pododstavce a odstavce 5, v nichž smlouva kryje rizika nacházející se ve více než jedné smluvní straně, považuje se smlouva za složenou z několika smluv, z nichž se každá týká pouze jedné smluvní strany.
 8.
 Pro účely tohoto článku je země, v níž se riziko nachází, určena podle čl. 13 odst. 13, a v případě životního pojištění země, v níž se riziko nachází, bude země závazku ve smyslu čl. 13 odst. 14.“
 h)
 V příloze III části A se doplňují nové oddíly, které znějí:
 „29)
 v případě Islandské republiky: „Hlutafélag“;
 30)
 v případě Lichtenštejnského knížectví: „Aktiengesellschaft“, „Europäische Gesellschaft (SE)“, „Genossenschaft“, „Europäische Genossenschaft (SCE)“;
 31)
 v případě Norského království: „Aksjeselskaper“, „Gjensidige selskaper“.“
 i)
 V příloze III části B se doplňují nové oddíly, které znějí:
 „29)
 v případě Islandské republiky: „Hlutafélag“;
 30)
 v případě Lichtenštejnského knížectví: „Aktiengesellschaft“, „Europäische Gesellschaft (SE)“, „Genossenschaft“, „Europäische Genossenschaft (SCE)“;
 31)
 v případě Norského království: „Aksjeselskaper“, „Gjensidige selskaper“.“
 j)
 V příloze III části C se doplňují nové oddíly, které znějí:
 „29)
 v případě Islandské republiky: „Hlutafélög“;
 30)
 v případě Lichtenštejnského knížectví: „Aktiengesellschaft“, „Europäische Gesellschaft (SE)“, „Genossenschaft“, „Europäische Genossenschaft (SCE)“;
 31)
 v případě Norského království: „Aksjeselskaper“, „Allmennaksjeselskaper“, „Gjensidige selskaper“.“ “
 4)
 Do bodu 31d (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES) se doplňuje tento text:
 „ , ve znění:
 —
 32009 L 0138: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1).“
 5.
 Body 1a (směrnice Rady 64/225/EHS), 2 (první směrnice Rady 73/239/EHS), 3 (směrnice Rady 73/240/EHS), 4 (směrnice Rady 78/473/EHS), 5 (směrnice Rady 84/641/EHS), 6 (směrnice Rady 87/344/EHS), 7 (druhá směrnice Rady 88/357/EHS), 7a (směrnice Rady 92/49/EHS), 7b (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/68/ES), 12c (směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES) a 13a (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/17/ES) se zrušují s účinností ode dne 1. listopadu 2012.
 6.
 Bod 11 a s ním související nadpis (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/83/ES) se zrušuje s účinností ode dne 1. listopadu 2012.
 7.
 Nadpisy „iv) Dohled a účetnictví“ a „v) Ostatní otázky“ kapitoly I (Pojištění) se označují jako nadpisy „iii) Dohled a účetnictví“ a „iv) Ostatní otázky“ s účinností ode dne 1. listopadu 2012.
 Článek 2
 Znění směrnice 2009/138/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 2. července 2011 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (16).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 1. července 2011.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Kurt JÄGER
 (1) Úř. věst. L 58, 3.3.2011, s. 77.
 (2) Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1.
 (3) Úř. věst. 56, 4.4.1964, s. 878/64.
 (4) Úř. věst. L 228, 16.8.1973, s. 3.
 (5) Úř. věst.


text:
L 228, 16.8.1973, s. 20.
 (6) Úř. věst. L 189, 13.7.1976, s. 13.
 (7) Úř. věst. L 151, 7.6.1978, s. 25.
 (8) Úř. věst. L 339, 27.12.1984, s. 21.
 (9) Úř. věst. L 185, 4.7.1987, s. 77.
 (10) Úř. věst. L 172, 4.7.1988, s. 1.
 (11) Úř. věst. L 228, 11.8.1992, s. 1.
 (12) Úř. věst. L 330, 5.12.1998, s. 1.
 (13) Úř. věst. L 110, 20.4.2001, s. 28.
 (14) Úř. věst. L 345, 19.12.2002, s. 1.
 (15) Úř. věst. L 323, 9.12.2005, s. 1.
 (16) Byly oznámeny ústavní požadavky.
 Jednostranné prohlášení Lichtenštejnska k rozhodnutí č. 78/2011, kterým se do Dohody začleňuje směrnice 2009/138/ES
 „Lichtenštejnské knížectví uzavřelo v roce 1996 dvoustrannou dohodu se Švýcarskem o přímém pojištění. Cílem dohody je stanovit na základě vzájemnosti nezbytné a dostačující podmínky k tomu, aby mohly pojišťovny, jejichž sídlo je na území smluvní strany, využívat na území druhé smluvní strany svobodu usazování a volného pohybu služeb ve vztahu k přímému pojištění.“


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21996A0706(01)
 Úřední věstník L 167 , 06/07/1996 S. 0025 - 0042
 PŘÍLOHADruhý protokol k všeobecné dohodě o obchodu službamiČLENOVÉ SVĚTOVÉ OBCHODNÍ ORGANIZACE (dále jen "WTO"), jejichž listiny specifických závazků a seznamy výjimek z článku II Všeobecné dohody o obchodu službami týkající se finančních služeb jsou připojeny k tomuto protokolu (dále jen "dotčení členové"),PO JEDNÁNÍCH dle podmínek ministerského rozhodnutí o finančních službách, které bylo přijato v Marrakeši dne 15. dubna 1994,S OHLEDEM na druhou přílohu o finančních službách a na rozhodnutí o používání uvedené přílohy přijaté Radou pro obchod službami dne 30. června 1995,SE DOHODLI TAKTO:1. Listiny specifických závazků a seznamy výjimek z článku II týkající se finančních služeb připojené k tomuto protokolu a platné pro člena nahradí poté, co tento protokol vstoupí v platnost pro tohoto člena, oddíly finančních služeb v listině specifických závazků a seznamu výjimek z článku II pro daného člena.2. Tento protokol bude dotčeným členům otevřen k přijetí podpisem nebo jiným způsobem do 30. června 1996.3. Tento protokol vstupuje v platnost třicátým dnem po datu přijetí všemi příslušnými členy. Pokud do 1. července 1996 nebude protokol přijat všemi dotčenými členy, mohou ti členové, kteří ho přijali před tímto datem, ve lhůtě třiceti dnů rozhodnout o jeho vstupu v platnost.4. Tento protokol bude uložen u Generálního ředitele WTO. Generální ředitel WTO neprodleně poskytne každému členovi WTO ověřený opis tohoto protokolu a oznámení o jeho přijetí podle odstavce 3.5. Tento protokol bude zapsán v souladu s ustanoveními článku 102 Charty Organizace spojených národů.Dáno v Ženevě tohoto .... dne [měsíce] jeden tisíc devět set devadesát pět, v jednom prvopisu v jazyce anglickém, francouzském a španělském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost, pokud není v souvislosti s připojenými seznamy stanoveno jinak.EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ A JEHO ČLENSKÉ STÁTYLISTINA SPECIFICKÝCH ZÁVAZKŮDoplněk 1Revize(Pouze anglické znění je závazné)Toto znění nahrazuje oddíl Finanční služby nastranách 61 až 77 dokumentu GATS/SC/31,stranách 24 až 29 dokumentu GATS/SC/7,stranách 23 až 26 dokumentu GATS/SC/33 astranách 30 až 32 dokumentu GATS/SC/82.EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ A JEHO ČLENSKÉ STÁTYLISTINA SPECIFICKÝCH ZÁVAZKŮRežim dodávky: (1) Dodávka přes hranici (2) Spotřeba v zahraničí (3) Komerční přítomnost (4) Přítomnost fyzických osob |Sektor nebo podsektor | Omezení přístupu na trh | Omezení národního zacházení | Dodatečné závazky |SEKTOR FINANČNÍCH SLUŽEB 1.Společenství a jeho členské státy přebírají závazky týkající se finančních služeb v souladu s ustanoveními ujednání o závazcích v oblasti finančních služeb (dále jen "ujednání").2.Na tyto závazky se vztahují omezení přístupu na trh a omezení národního zacházení v oddíle "všechny sektory" této listiny a omezení, která se týkají podsektorů vyjmenovaných níže.3.Závazky týkající se přístupu na trh v souvislosti s režimy (1) a (2) se uplatňují pouze na transakce uvedené v odstavcích B.3 a B.4 oddílu ujednání, který se týká přístupu na trh.4.Bez ohledu na poznámku 1 jsou závazky týkající se přístupu na trh a národního zacházení s ohledem na režim (4) týkající se finančních služeb závazky uvedené v oddíle "všechny sektory" v této listině s výjimkou Švédska, v jehož případě se závazky přebírají v souladu s ujednáním.5.Přijetí nových finančních služeb či produktů na trh může


text: být podmíněno existencí regulativního rámce pro dosahování cílů uvedených v čl. 2 písm. a) přílohy o finančních službách a může být podmíněno souladem s takovým regulativním rámcem.6.Ve většině případů a bez diskriminace musí finanční instituce členského státu Společenství přijmout konkrétní právní formu. |A.Pojištění a související služby | (1)DK: Povinné pojištění letecké dopravy mohou uzavírat pouze firmy založené ve Společenství. | (1)A: Vyšší daň z pojistného je splatná z pojistných smluv (s výjimkou smluv o zajištění a retrocesi), které uzavřela dceřiná společnost, jež nebyla zřízena ve Společenství, nebo pobočka, jež nebyla zřízena v Rakousku. Může být uděleno osvobození od vyšší daně. | |A: Propagační a zprostředkovatelská činnost jménem dceřiné společnosti, jež nebyla zřízena ve Společenství, nebo pobočky, jež nebyla zřízena v Rakousku, jsou zakázané (s výjimkou zajištění a retrocese). | | |A: Povinné pojištění odpovědnosti v letecké dopravě může uzavřít pouze dceřiná společnost, jež byla zřízena ve Společenství, nebo pobočka, jež byla zřízena v Rakousku. | | |DK: Žádné osoby či společnosti (včetně pojišťoven) nesmí pro podnikatelské účely v Dánsku pomáhat při uzavírání přímého pojištění pro osoby s trvalým bydlištěm v Dánsku, pro dánské lodě nebo majetek v Dánsku, pokud se nejedná o pojišťovny s licencí podle dánského práva nebo od dánských příslušných úřadů. | | |D: Povinné pojištění letecké dopravy může uzavírat pouze dceřiná společnost zřízená ve Společenství nebo pobočka zřízená v Německu. | | |D: Pokud zahraniční pojišťovna zřídila v Německu pobočku, může uzavírat v Německu pojistné smlouvy, které se týkají mezinárodní přepravy, pouze prostřednictvím pobočky zřízené v Německu. | | |E, I: Bez omezení pro pojistně-matematickou profesi. | | |F: Pojištění rizik souvisejících s pozemní dopravou mohou uzavírat pouze pojišťovny založené ve Společenství. | | |I: Pojištění rizik souvisejících s vývozy CIF osob s trvalým bydlištěm v Itálii mohou uzavírat pouze pojišťovny založené ve Společenství. | | |I: Pojištění přepravy zboží, pojištění vozidel jako takové a pojištění odpovědnosti týkající se rizik v Itálii mohou uzavírat pouze pojišťovny založené ve Společenství. Tato výhrada se nevztahuje na mezinárodní přepravu zahrnující dovozy do Itálie. | | |FIN: Zahraniční pojišťovny mohou ve Finsku nabízet bez licence pouze zajištění a retrocese. | | |FIN: Poskytování služeb pojišťovacích makléřů je podmíněno existencí stálé provozovny ve Finsku. | | |P: Pojištění letecké a námořní přepravy, zahrnující zboží, letadlo, kasko pojištění a odpovědnost mohou uzavírat pouze firmy založené v Evropském společenství; jako zprostředkovatelé takového pojištění v Portugalsku mohou jednat pouze osoby nebo společnosti založené v Evropském společenství. | | |S: Přímé pojištění smí poskytovat pouze dodavatelé pojišťovacích služeb zmocnění ve Švédsku za předpokladu, že zahraniční dodavatel a švédská pojišťovna náleží do téže skupiny společností nebo uzavřely dohodu o vzájemné spolupráci. | | |(2)DK: Povinné pojištění letecké dopravy mohou uzavírat pouze firmy založené ve Společenství. | (2)A: Vyšší daň z pojistného je splatná z pojistných smluv (s výjimkou smluv o zajištění a retrocesi), které uzavřela dceřiná společnost, jež nebyla zřízena ve Společenství, nebo pobočka, jež nebyla zřízena v Rakousku. Může být uděleno osvobození od vyšší daně. | |A: Propagační a zprostředkovatelská činnost jménem dceřiné společnosti, jež nebyla


text: zřízena ve Společenství, nebo pobočky, jež nebyla zřízena v Rakousku, jsou zakázané (s výjimkou zajištění a retrocese). | | |A: Povinné pojištění odpovědnosti v letecké dopravě je možné uzavřít pouze u pojistitelů, kteří založili společnost v Rakousku. | | |DK: Žádné osoby či společnosti (včetně pojišťoven) nesmí pro podnikatelské účely v Dánsku pomáhat při uzavírání přímého pojištění pro osoby s trvalým bydlištěm v Dánsku, pro dánské lodě nebo majetek v Dánsku, pokud se nejedná o pojišťovny s licencí podle dánského práva nebo od příslušných dánských úřadů. | | |D: Povinné pojištění letecké dopravy může uzavírat pouze dceřiná společnost zřízená ve Společenství nebo pobočka zřízená v Německu. | | |D: Pokud zahraniční pojišťovna zřídila v Německu pobočku, může uzavírat v Německu pojistné smlouvy, které se týkají mezinárodní přepravy, pouze prostřednictvím pobočky zřízené v Německu. | | |F: Pojištění rizik souvisejících s pozemní dopravou mohou uzavírat pouze pojišťovny založené ve Společenství. | | |FIN: Ve Finsku se musí uzavřít povinná pojištění (zákonné penzijní pojištění pro zaměstnance, zákonné havarijní pojištění, pojištění odpovědnosti z provozu motorového vozidla, pojištění proti újmě při ošetření). | | |I: Pojištění rizik souvisejících s vývozy CIF osob s trvalým bydlištěm v Itálii mohou uzavírat pouze pojišťovny založené ve Společenství. | | |I: Pojištění přepravy zboží, pojištění vozidel jako takové a pojištění odpovědnosti týkající se rizik v Itálii mohou uzavírat pouze pojišťovny založené ve Společenství. Tato výhrada se nevztahuje na mezinárodní přepravu zahrnující dovozy do Itálie. | | |P: Pojištění letecké a námořní přepravy, zahrnující zboží, letadlo, kasko pojištění a odpovědnost mohou uzavírat pouze firmy založené v Evropském společenství; jako zprostředkovatelé takového pojištění v Portugalsku mohou jednat pouze osoby nebo společnosti založené v Evropském společenství. | | |(3)A: Kanceláře a agentury zastupující pojistitele nesmí uzavírat pojistné smlouvy. | (3)FIN: Generální zástupce zahraniční pojišťovny musí mít trvalé bydliště ve Finsku. | |GR, E: Právo usazování nezahrnuje zakládání zastoupení nebo jinou trvalou přítomnost pojišťoven, ledaže jsou taková zastoupení zřízena jako agentury, pobočky nebo správní ústředí. | S: Pojišťovny, které nejsou zapsané ve Švédsku, musí vložit aktiva pro agentury zřízené ve Švédsku. | |IRL: Právo usazování nezahrnuje zakládání zastoupení. | S: Neživotní pojišťovny, které nejsou zapsané ve Švédsku a které v této zemi podnikají, odvádějí daně na základě přijatého pojistného z přímého pojištění, a nikoli na základě čistého výsledku hospodaření. | |E: Před zřízením pobočky nebo agentury ve Španělsku za účelem poskytování určitých tříd pojištění, musí zahraniční pojistitel získat povolení pro poskytování týchž tříd pojištění jako v zemi původu alespoň na pět let. | S: Zakladatel pojišťovny je fyzická osoba s trvalým bydlištěm ve Švédsku nebo právnická osoba zapsaná ve Švédsku. | |FIN: Požadavky týkající se občanství a bydliště, z nichž může být udělena v některých případech výjimka, se vztahují na zakladatele, generálního ředitele, auditory a členy představenstva a dozorčího orgánu pojišťovny. | | |FIN: Pobočky zahraničních pojišťoven nemohou získat ve Finsku licenci na poskytování zákonného pojištění (zákonného penzijního pojištění, zákonného havarijního pojištění, pojištění odpovědnosti z provozu motorového vozidla, pojištění proti újmě při ošetření). | | |F, E: Zřizování poboček je podmíněno zvláštním


text: povolením pro zástupce pobočky. V případě Španělska souvisí podmínky, které musí být splněny, s odbornou kvalifikací a dobrou pověstí dané osoby. | | |I: Přístup k pojistně-matematické profesi mají pouze fyzické osoby. Profesní sdružení (nezapsaná) mezi fyzickými osobami jsou povolena. | | |I: Povolení ke zřízení pobočky je podmíněno hodnocením orgánů dozoru. | | |P: Zahraniční společnosti smí v Portugalsku poskytovat zprostředkovatelské služby v pojišťovnictví pouze prostřednictvím společnosti založené v souladu s právem některého členského státu Společenství. | | |P: Aby zahraniční společnosti mohly v Portugalsku zřizovat pobočky, musí nejprve doložit předchozí podnikatelské zkušenosti v délce minimálně pěti let. | | |S: Zahraniční společnosti mohou vzniknout pouze jako dceřiná společnost nebo prostřednictvím tuzemského agenta. | | |S: Společnosti poskytující pojišťovací makléřské služby nezapsané ve Švédsku mohou zřizovat komerční přítomnost pouze prostřednictvím pobočky. | | |(4)Bez omezení s výjimkou uvedenou v horizontální oblasti a s výhradou konkrétních podmínek: | (4)Bez omezení s výjimkou uvedenou v horizontální oblasti a s výhradou konkrétních omezení: | |GR: Většinu členů představenstva společnosti založené v Řecku musí tvořit státní příslušníci jednoho členského státu Společenství. | DK: Generální zástupce pobočky pojišťovny bude muset mít trvalý pobyt v Dánsku po dobu alespoň dvou let, pokud není státním příslušníkem jednoho ze členských států Společenství. Ministr obchodu a průmyslu může udělit výjimku. | || DK: Požadavek trvalého pobytu pro manažery a členy představenstva společnosti. Ministr obchodu a průmyslu však může udělit výjimku z tohoto požadavku. Výjimky se udělují bez diskriminace. | || E, I: Požadavek trvalého pobytu pro pojistně-matematickou profesi. | |B.Bankovní a jiné finanční služby (kromě pojištění) | (1)B: Pro poskytování investičních poradenských služeb v Belgii je nutné založení společnosti. | (1)Žádná | |I: Pro nabídky a uvádění služeb na trh, které se týkají poskytování informací o cenách, objemu transakcí, podmínkách nabídek a poptávky ohledně převodu cenných papírů obchodovaných na italském regulovaném trhu nebo na jiných uznávaných trzích veřejnosti prostřednictvím telekomunikačních nebo jiných informačních prostředků, je nutné předchozí povolení Komise pro burzy cenných papírů (Consob). Toto povolení nesmí být uděleno, pokud úřady zjistí, že by poskytované údaje mohly uvést veřejnost v omyl. | | |I: Pro poskytování investičního průzkumu a poradenství týkajícího se cenných papírů (obchodování, emise, upisování) a správy investičního majetku, úschovy cenných papírů a služeb týkajících se fúzí, akvizic, podnikové restrukturalizace, skoupení akcií společnosti jejím vedením a rizikového kapitálu je nutné založení společnosti (investiční společnosti obchodující s cennými papíry zapsané v Itálii nebo bankovní dceřiné společnosti či pobočky). Kolektivní správa investičního majetku (kromě SKIPCP) se rozšiřuje na banky, pojišťovny, investiční společnosti obchodující s cennými papíry se sídlem v Evropském společenství. | | |I: Bez omezení pro promotori di servizi finanziari (finanční obchodní zástupce). | | |(2)D: Emise cenných papírů v německých markách může vést a spravovat pouze úvěrová instituce, dceřiná společnost nebo pobočka zřízená v Německu. | (2)S: Účetní instituce v registru VPC, které nemají clearingový účet u centrální banky (Riksbanken) musí uložit určité prostředky. | |GR: Pro poskytování služeb v oblasti úschovy a uložení zahrnujících správu splátek úroků a jistiny splatných z cenných papírů emitovaných v


text: Řecku je nutné založení společnosti. | | |I: Pro poskytování investičního průzkumu a poradenství týkajícího se cenných papírů (obchodování, emise, upisování) a správy investičního majetku, úschovy cenných papírů a služeb týkajících se fúzí, akvizic, podnikové restrukturalizace, skoupení akcií společnosti jejím vedením a rizikového kapitálu je nutné založení společnosti (investiční společnosti obchodující s cennými papíry zapsané v Itálii nebo bankovní dceřiné společnosti či pobočky). Kolektivní správa investičního majetku (kromě SKIPCP) se rozšiřuje na banky, pojišťovny, investiční společnosti obchodující s cennými papíry se sídlem v Evropském společenství. | | |I: Osoby s trvalým bydlištěm v Itálii potřebují povolení ke koupi nebo prodeji nezušlechtěného zlata v zahraničí. | | |FIN: Platby od vládních subjektů (výdaje) se provádějí přes finský poštovní žirový systém nebo přes Postipankki Ltd. | | |P: Otevřené investiční fondy musí investovat 25 % svých fondů do fondů portugalské vlády. Možnost osob s trvalým bydlištěm v Portugalsku provádět následující operaci v zahraničí je omezená:emise tuzemských cenných papírů a obchodovatelných nástrojů na zahraničním trhu. | | |S: Služby v oblasti úschovy, uložení a zúčtování a cenné papíry registrované ve (švédském) Centru pro registraci cenných papírů (Värdepapperscentralen VPC SB) mohou poskytovat dodavatelé, kteří jsou účetními institucemi. Na dodavatele musí dohlížet (švédský) Finanční dozorový orgán. | | |UK: Sterlingové emise včetně soukromě vedených emisí může řídit pouze firma se sídlem ve Společenství. | | |(3)Všechny členské státy:Založení specializované správní společnosti je požadováno pro činnosti v rámci správy podílových fondů a investičních společností (články 6 a 13 směrnice o SKIPCP, 85/611/EHS).Pouze firmy, které mají sídlo ve Společenství, mohou provádět úschovu aktiv investičních fondů (čl. 8 odst. 1 a čl. 15 odst. 1 směrnice o SKIPCP, 85/611/EHS). | F: Kromě francouzských úvěrových institucí mohou emise ve francouzských francích řídit pouze francouzské dceřiné společnosti (podle francouzského práva) nefrancouzských bank, které jsou povolené na základě dostatečných prostředků a závazků kandidátské francouzské dceřiné společnosti nefrancouzské banky v Paříži. Tyto podmínky se uplatňují na vedoucí banky, které vedou účetní knihy. Nefrancouzská banka může být bez omezení nebo požadavku na usazení, společným správcem nebo spolusprávcem emise dluhopisů v eurofrancích. | |A: Poskytování licencí pobočkám nebo dceřiným společnostem zahraničních bank může být podmíněno zkouškou ekonomických zájmů. | I: Zastoupení zahraničních zprostředkovatelů nemohou provádět propagační činnosti v oblasti investic do cenných papírů. | |A: Obchodováním cenných papírů na burze se mohou zabývat pouze členové Rakouské burzy cenných papírů. | | |A: Pro obchodování s devizami a valutami je nutné povolení Rakouské národní banky. | | |A: Hypoteční dluhopisy a komunální dluhopisy mohou vydávat banky, které se na tuto činnost specializují a které pro ni mají povolení. | | |A: Služby správy penzijního fondu může poskytovat pouze společnost, která se na tuto činnost specializuje a která je v Rakousku zapsaná jako akciová společnost. | | |B: S určitými výjimkami (balíkové obchody s akciemi) se mohou finanční instituce podílet na obchodování s cennými papíry pouze prostřednictvím firem, které jsou členy burzy a které jsou zapsané v Belgii. | | |DK: Finanční instituce se mohou podílet na obchodování s cennými papíry na Kodaňské burze cenných papírů


text: pouze prostřednictvím dceřiných společností zapsaných v Dánsku. | | |E: Finanční instituce se mohou podílet na obchodování s cennými papíry kótovanými na úřední burze cenných papírů nebo na trhu se státními dluhopisy pouze prostřednictvím firem, které se zabývají cennými papíry a které jsou zapsané ve Španělsku. | | |FIN: Akvizici akcií s více než jednou třetinou hlasovacích práv některé velké finské komerční banky nebo úvěrové instituce (s více než 1000 zaměstnanců nebo s obratem přesahujícím 1000 milion finských marek nebo s celkovou rozvahou přesahující 1000 milionů Fmk) zahraničními vlastníky musí potvrdit finské úřady; potvrzení může být odepřeno jedině v tom případě, že by byl ohrožen důležitý národní zájem. | | |FIN: U úvěrových institucí včetně bank platí pro zakladatele, dozorčí radu, správní radu, generálního ředitele a auditory požadavky týkající se státní příslušnosti a trvalého bydliště, z nichž mohou být uděleny výjimky. | | |FIN: Pro profesionální zprostředkování cenných papírů a derivátů (opcí a futures) je nutné trvalé podnikání ve formě společnosti s ručením omezeným, depozitní banky, jiné úvěrové instituce nebo pobočky zahraniční úvěrové či finanční instituce. | | |FIN: Požadavky týkající se státní příslušnosti a trvalého bydliště se vztahují na správní radu a generálního ředitele makléřské firmy obchodující s cennými papíry na burze nebo samostatného makléře obchodujícího s cennými papíry na burze. | | |FIN: Požadavky týkající se státní příslušnosti a bydliště pro samostatné makléře a obchodníky s cennými papíry na burze s odvozenými cennými papíry; mohou být uděleny výjimky. | | |FIN: Platby od vládních subjektů (výdaje) se provádějí přes finský poštovní žirový systém nebo přes Postipankki Ltd. | | |GR: Finanční instituce se mohou podílet na obchodování s cennými papíry kótovanými na aténské burze cenných papírů pouze prostřednictvím firem, které jsou členy burzy a které jsou zapsané v Řecku. | | |GR: Pro zřízení a provozování poboček musí být dovezeno minimální množství deviz, které je převedeno na drachmy a uloženo v Řecku po dobu, kdy zahraniční banka působí v Řecku:do čtyř poboček se toto minimální množství rovná polovině výše akciového kapitálu požadovaného pro zapsání úvěrové instituce v Řecku;pro provozování dalších poboček se minimální množství kapitálu musí rovnat minimální výši akciového kapitálu požadovaného pro zapsání úvěrové instituce v Řecku. | | |IRL: V případě podílových fondů, programů kolektivního investování založených jako společnosti s variabilním kapitálem a investičních komanditních společností (jiné než subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů /SKIPCP/) musí být svěřenecká/ukládací nebo správní společnost zapsaná v Irsku nebo v jiném členském státu Společenství. V případě investičních komanditních společností musí být alespoň jeden komplementář zapsaný v Irsku. | | |IRL: Právo usazování nezahrnuje zřizování zastoupení zahraničních bank. | | |I: Zvláštní zápis do rejstříku v Itálii ve formě společnosti obchodující s cennými papíry je nutný u firem, které nejsou banky (včetně poboček zahraničních bank), aby mohly poskytovat služby v oblasti obchodování s cennými papíry (včetně obchodování na vlastní účet nebo na účet zákazníků, emise a distribuce cenných papírů, přijetí příkazu k prodeji a nákupu, investičního poradenství, správy aktiv a portfolia, výběru peněžních prostředků od veřejnosti prostřednictvím činností, které mohou


text: být rovněž propagační a které se mohou vykonávat mimo právní sídlo nebo hlavní administrativní zařízení emitenta, dodavatele či osoby, která uvádí investici na trh). | | |I: Zúčtování a vypořádání obchodů s cenným papíry lze provádět pouze v oficiálním zúčtovacím systému. | | |I: Veřejnou nabídku cenných papírů (v souladu s § 18 bis zákona 216/74), kromě akcií, dluhových cenných papírů (včetně konvertibilních dluhových cenných papírů) mohou provádět pouze italské společnosti s ručením omezeným, řádně oprávněné zahraniční společnosti, veřejné orgány nebo společnosti náležející k místní samosprávě, jejichž převedený kapitál není nižší než 2 miliardy Lit. | | |I: Centralizované vkladové, úschovné a administrativní služby pro státní dluhopisy mohou poskytovat pouze Italská banka nebo Monte Titoli SpA pro akcie, cenné papíry podílového charakteru a jiné dluhopisy obchodované na regulovaném trhu. | S: Zakladatel banky je fyzická osoba s trvalým bydlištěm ve Švédsku nebo zahraniční banka. Zakladatel spořitelny je fyzická osoba s trvalým bydlištěm ve Švédsku. | |NL: Členy amsterdamské burzy cenných papírů se mohou stát pouze společnosti zapsané v souladu s právními a správními předpisy některého členského státu ES. | S: Pobočka společnosti pro správu fondu, která není zapsaná ve Švédsku, nesmí provozovat určité fondy kolektivního investování, u nichž investor využívá určitých daňových výhod (Allemansfonder). | |P: Zřizování bank ze třetích zemí může být podmíněno zkouškou ekonomické potřebnosti. | | |P: Služby v oblasti rizikového kapitálu, faktoringu, správy uzavřených investičních fondů a služby obchodníků s cennými papíry (s výjimkou služeb poskytovaných na lisabonské burze cenných papírů) mohou poskytovat úvěrové instituce nebo investiční firmy zapsané ve Společenství (pokud jsou k poskytování těchto služeb oprávněny v zemi původu). | | |Výše uvedené služby poskytované jinými společnostmi a služby v oblasti správy penzijních fondů a obchodníků s cennými papíry na lisabonské burze cenných papírů mohou poskytovat pouze společnosti zapsané v Portugalsku. | | |UK: Následující kategorie finančních institucí obchodujících s veřejným dluhem musí být zapsané ve Spojeném království a musí být samostatně kapitalizované:makléři s pupilárními cennými papíry, kteří jsou primárními obchodníky s pupilárním veřejným dluhem a jejichž prostřednictvím vláda provádí politiku správy veřejného dluhu;eskontní domy, které jsou primárními obchodníky pro pokladniční poukázky a jiné nástroje peněžního trhu a jejichž prostřednictvím vláda provádí měnovou politiku;peněžní zprostředkovatelé na burze, kteří jednají jako zprostředkovatelé mezi makléři s pupilárními cennými papíry a půjčovateli pupilárních akcií;ameziobchodní makléři, kteří jednají jako zprostředkovatelé mezi makléři s pupilárními cennými papíry. | | |S: Podniky nezapsané ve Švédsku mohou zřídit komerční přítomnost pouze prostřednictvím pobočky a v případě bank rovněž prostřednictvím zastoupení. | | |(4)Bez omezení s výjimkou uvedenou v horizontální oblasti a s výhradou konkrétních podmínek: | (4)Bez omezení s výjimkou uvedenou v horizontální oblasti a s výhradou konkrétních podmínek: | |F: Sociétés d'investissement à capital fixe: podmínka státní příslušnosti pro předsedu představenstva, generálního ředitele a minimálně dvě třetiny správců, a rovněž v případě, že má firma obchodující s cennými papíry dozorčí radu nebo orgán, pro členy takové rady nebo jejího generálního ředitele a minimálně dvě třetiny členů dozorčího orgánu. | I: Podmínka trvalého bydliště pro "promotori di servizi finanziari" (finanční obchodníky).


text: | |GR: Úvěrové instituce by měly jmenovat alespoň dvě osoby, které ponesou odpovědnost za její fungování. Na tyto osoby se vztahuje podmínka trvalého bydliště. | | |Sektor nebo podsektor | Popis opatření naznačující jeho nesoulad s článkem II | Země, v nichž se opatření uplatňuje | Zamýšlené trvání | Podmínky vytvářející potřebu udělit výjimku |Přímé neživotní pojištění | Opatření, která se opírají o dvoustrannou dohodu mezi Evropskými společenstvími a Švýcarskem o přímém pojištění kromě životního pojištění. Tato dohoda stanovuje na základě vzájemnosti svobodu usazování a právo podnikat v oblasti neživotního pojištění agenturám a pobočkám podniků, jejichž sídlo se nachází na území druhé smluvní strany. | Švýcarsko | Neomezené | Potřeba odstranit překážky pro podnikání v oblasti neživotního pojištění v rámci dohody mezi Evropskými společenstvími a Švýcarskem o neživotním pojištění v souladu s odstavcem 3 přílohy Finanční služby |Finanční služby | Opatření, které uděluje výhodné daňové zacházení (extrateritoriální režim) v Itálii poskytovatelům služeb, kteří obchodují se zeměmi, na něž se opatření uplatňuje. | Státy ve střední, východní a jihovýchodní Evropě a všechny členské státy Společenství nezávislých států | 10 let | Potřeba pomoci zemím, které přecházejí na tržní ekonomiku. |ROZHODNUTÍ, KTERÝM SE PŘIJÍMÁ DRUHÝ PROTOKOL K VŠEOBECNÉ DOHODĚ O OBCHODU SLUŽBAMI,přijaté Výborem pro obchod finančními službamiVÝBOR PRO OBCHOD FINANČNÍMI SLUŽBAMI,S OHLEDEM na výsledky jednání vedených dle podmínek rozhodnutí o finančních službách přijatého v Marrakeši dne 15. dubna 1994,S OHLEDEM na druhou přílohu o finančních službách a na rozhodnutí o používání uvedené přílohy přijaté Radou pro obchod službami dne 30. června 1995,ROZHODL TAKTO:1. Bude přijato znění druhého protokolu k Všeobecné dohodě o obchodu službami.2. Příslušní členové nebudou od této chvíle až do vstupu druhého protokolu k Všeobecné dohodě o obchodu službami v platnost, pokud je to v souladu s jejich stávajícími právními předpisy, přijímat opatření, která by nebyla v souladu s jejich závazky vyplývajícími z těchto jednání.3. Výbor pro obchod finančními službami sleduje přijímání protokolu příslušnými členy a na žádost člena prošetří všechny obavy, které souvisejí s uplatňováním odstavce 2.ROZHODNUTÍ O ZÁVAZCÍCH V OBLASTI FINANČNÍCH SLUŽEBpřijaté Radou pro obchod službami dne 21. července 1995RADA PRO OBCHOD SLUŽBAMI,S OHLEDEM na druhou přílohu o finančních službách přijatou Radou pro obchod službami,S OHLEDEM na rozhodnutí o používání druhé přílohy o finančních službách přijaté Radou pro obchod službami dne 30. června 1995,S PŘIHLÉDNUTÍM k výsledkům jednání vedených dle podmínek rozhodnutí o finančních službách přijatého v Marrakeši dne 15. dubna 1994,ROZHODLA TAKTO:1. Jestliže druhý protokol k Všeobecné dohodě o obchodu službami (GATS) nevstoupí v platnost v souladu s odstavcem 3 uvedeného protokolu:a) bez ohledu na článek XXI GATS může člen počínaje dnem 1. srpna 1996 v šedesátidenní lhůtě upravit či stáhnout všechny specifické závazky týkající se finančních služeb, které jsou zapsány v jeho listině, nebo jejich část;b) bez ohledu na článek II GATS a odstavce 1 a 2 přílohy o výjimkách z článku II může člen ve lhůtě podle písmene a) zařadit do přílohy opatření týkající se finančních služeb, která nejsou v souladu s čl. II odst. 1 GATS.2. Výbor pro obchod finančními službami stanoví postupy pro


text: provádění odstavce 1.DRUHÉ ROZHODNUTÍ O FINANČNÍCH SLUŽBÁCHpřijaté Radou pro obchod službami dne 21. července 1995RADA PRO OBCHOD SLUŽBAMI,S OHLEDEM na druhou přílohu o finančních službách,S PŘIHLÉDNUTÍM k výsledkům jednání, která proběhla za podmínek rozhodnutí o finančních službách přijatého v Marrakeši dne 15. dubna 1994,S OHLEDEM na rozhodnutí o používání druhé přílohy o finančních službách přijaté Radou pro obchod službami dne 30. června 1995,ROZHODLA TAKTO:1. Bez ohledu na článek XXI Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS) může člen počínaje dnem 1. listopadu 1997 v šedesátidenní lhůtě upravit či stáhnout všechny specifické závazky týkající se finančních služeb, které jsou zapsány v jeho listině, nebo jejich část.2. Bez ohledu na článek II GATS a odstavce 1 a 2 přílohy o výjimkách z článku II může člen ve lhůtě podle odstavce 1 zařadit do uvedené přílohy opatření týkající se finančních služeb, která nejsou v souladu s čl. II odst. 1 GATS.3. Výbor pro obchod finančními službami dohlíží na jednání, která mohou proběhnout před datem stanoveným v odstavci 1. Rovněž stanoví postupy nezbytné k provádění odstavců 1 a 2.4. Používání tohoto rozhodnutí je podmíněno vstupem druhého protokolu k Všeobecné dohodě o obchodu službami v platnost.--------------------------------------------------


text:
 24.1.2013
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 21/57
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 204/2012
 ze dne 26. října 2012,
 kterým se mění Protokol 10 o zjednodušení kontrol a formalit při přepravě zboží připojený k Dohodě o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na čl. 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 V protokolu 10 k Dohodě o EHP se v kapitole IIa čl. 9b odst. 1 stanoví, že smluvní strany zavedou a používají na zboží, které vstupuje na jejich celní území nebo je opouští, celně bezpečnostní opatření stanovená v kapitole IIa, aby byla zajištěna rovnocenná úroveň bezpečnosti na jejich vnějších hranicích.
 (2)
 V protokolu 10 k Dohodě o EHP se v kapitole IIa článku 9h stanoví postup, jak provádět změny nezbytné pro zohlednění vývoje právních předpisů Evropské unie v záležitostech, na něž se vztahuje kapitola IIa.
 (3)
 Právní předpisy Evropské unie týkající se celně bezpečnostních opatření byly pozměněny, a to zejména nařízením Komise (ES) č. 312/2009 (1), nařízením Komise (EU) č. 169/2010 (2) a nařízením Komise (EU) č. 430/2010 (3).
 (4)
 Ustanovení protokolu 10 k Dohodě o EHP je v zájmu zajištění rovnocenné úrovně bezpečnosti nutno uvést do souladu se změnami právních předpisů Evropské unie.
 (5)
 Toto rozhodnutí se nevztahuje na Island a Lichtenštejnsko. V případě přijetí nového rozhodnutí by se však tyto země mohly jeho uplatňování účastnit.
 (6)
 Protokol 10 k Dohodě o EHP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V protokolu 10 k Dohodě o EHP se příloha I mění takto:
 1)
 V čl. 2 odst. 1 se znění písmene e) nahrazuje tímto:
 „e)
 zboží, u kterého je přípustné ústní celní prohlášení nebo prohlášení o pouhém překročení hranice v souladu s právními předpisy smluvních stran, vyjma vybavení domácnosti, palet, kontejnerů a prostředků silniční, železniční, letecké, námořní nebo říční dopravy, jsou-li dopravovány na základě přepravní smlouvy;“.
 2)
 V čl. 2 odst. 1 se znění písmene j) nahrazuje tímto:
 „j)
 následujícího zboží vstupujícího na celní území některé smluvní strany nebo opouštějícího její celní území přímo na vrtné nebo těžební plošiny nebo větrné turbíny provozované osobou usazenou na celním území smluvních stran nebo z těchto plošin nebo větrných turbín:
 i)
 zboží, které bylo součástí těchto plošin nebo větrných turbín za účelem jejich stavby, opravy, údržby nebo přeměny,
 ii)
 zboží určeného k upevnění na těchto plošinách nebo větrných turbínách nebo k jejich vybavení,
 iii)
 jiných zásob používaných nebo spotřebovávaných na těchto plošinách nebo větrných turbínách a
 iv)
 odpadních produktů z těchto plošin nebo větrných turbín, které nejsou zařazeny jako nebezpečné;“.
 3)
 V čl. 2 odst. 1 se za písmeno l) doplňují tato písmena, která znějí:
 „m)
 zboží dopravovaného z Helgolandu, Republiky San Marino a Vatikánského městského státu na území jedné ze smluvních stran nebo odesílaného z jedné ze smluvních stran na tato území;
 n)
 zboží přepravovaného na palubě plavidel pravidelných linek, povolených v souladu se stejnými postupy, jako jsou postupy stanovené v článku 313b nařízení (EHS) č. 2454/93.“
 4)
 Znění čl.


text:
2 odst. 3 se nahrazuje tímto:
 „3. Výstupní souhrnné celní prohlášení se nepožaduje v těchto případech:
 a)
 v případě zboží, které se dodává v podobě dílů nebo příslušenství určeného pro použití v plavidlech a letadlech, pohonných látek, maziv a plynu nezbytných pro provoz plavidel nebo letadel, potravin a dalších položek určených ke spotřebě nebo prodeji na palubě plavidel a letadel;
 b)
 v případě zboží propuštěného do tranzitního režimu, jestliže jsou údaje požadované pro výstupní souhrnné celní prohlášení poskytnuty v rámci elektronického tranzitního celního prohlášení a pokud je úřad určení zároveň celním úřadem výstupu;
 c)
 v případě zboží, které se nakládá v přístavu nebo na letišti na celním území smluvních stran a má být vyloženo v jiném přístavu nebo na jiném letišti na tomto území, jestliže během mezipřistání v přístavu nebo na letišti mimo toto celní území má uvedené zboží zůstat naloženo na palubě plavidla nebo letadla, které je dopravuje;
 d)
 v případě zboží, které se v přístavu nebo na letišti nevykládá z dopravního prostředku, který je přepravil na celní území smluvních stran a který je přepraví i z tohoto území;
 e)
 v případě zboží, které bylo naloženo v předcházejícím přístavu nebo na předcházejícím letišti na celním území smluvních stran a které zůstává v dopravním prostředku, který je přepraví z tohoto území;
 f)
 v případě, kdy se dočasně uskladněné zboží nebo zboží ve svobodném pásmu podléhajícím kontrole typu I překládá z dopravního prostředku, který je do tohoto dočasného skladu nebo svobodného pásma dovezl, pod dohledem téhož celního úřadu na plavidlo, letadlo či železnici, které je z tohoto dočasného skladu nebo svobodného pásma dopraví z celního území smluvních stran, pokud:
 i)
 se překládka uskuteční do čtrnácti kalendářních dnů poté, co bylo zboží předloženo k dočasnému uskladnění nebo ve svobodném pásmu podléhajícím kontrole typu I; za výjimečných okolností mohou celní orgány tuto lhůtu prodloužit, aby tyto okolnosti bylo možné zvládnout,
 ii)
 jsou informace o zboží dostupné celním orgánům, a
 iii)
 si dopravce není vědom toho, že by došlo ke změně místa určení zboží a příjemce.“
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2012 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (4).
 Článek 3
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 26. října 2012.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Atle LEIKVOLL
 (1) Úř. věst. L 98, 17.4.2009, s. 3.
 (2) Úř. věst. L 51, 2.3.2010, s. 2.
 (3) Úř. věst. L 125, 21.5.2010, s. 10.
 (4) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.
 Společné prohlášení smluvních stran, na něž se vztahuje rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 204/2012 ze dne 26. října 2012, kterým se mění protokol 10, v souvislosti s čl. 1 odst. 2 přílohy I protokolu 10
 Pokud jde o údaje požadované pro vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení, smluvní strany potvrzují, že:
 —
 ustanovení týkající se registračních a identifikačních čísel hospodářských subjektů,
 —
 ustanovení týkající se požadavků na údaje u žádostí o odklon uvedených v bodě 2.6 – tabulka