text:
pro zrušení ochranné známky nebo její zákaz podle příslušného domácího práva.
 Pododdíl 3
 Zeměpisná označení
 Článek 12.23
 Oblast působnosti
 1. Tento pododdíl se použije na uznávání a ochranu zeměpisných označení pro vína, lihoviny, zemědělské produkty a potraviny, jež pochází z území smluvních stran.
 2. Na zeměpisná označení jedné smluvní strany, která mají být chráněna druhou smluvní stranou, se tento pododdíl vztahuje pouze tehdy, pokud jsou chráněna jako zeměpisná označení v souladu se systémem uvedeným v článku 12.24 (Systém zápisu a ochrany zeměpisných označení) na území smluvní strany původu.
 Článek 12.24
 Systém zápisu a ochrany zeměpisných označení
 1. Každá smluvní strana zachová systém zápisu a ochrany zeměpisných označení, který obsahuje alespoň tyto prvky:
 a)
 rejstřík, ve kterém jsou uvedena zeměpisná označení chráněná na území dané smluvní strany;
 b)
 správní postup, kterým se ověřuje, zda zeměpisná označení, jež mají být zařazena do rejstříku uvedeného v písmeni a) nebo v něm zachována, identifikují zboží jakožto pocházející z území, regionu nebo lokality smluvní strany, jestliže lze danou jakost, pověst nebo jiné charakteristické znaky zboží připsat především jeho zeměpisnému původu;
 c)
 řízení o námitce, jež umožňuje vzít v úvahu oprávněné zájmy jakýchkoli fyzických nebo právnických osob, a
 d)
 postupy pro provádění oprav a výmazů nebo ukončení platnosti záznamů v rejstříku uvedeném v písmeni a), jež zohledňují oprávněné zájmy třetích stran a držitelů práv dotčených zeměpisných označení uvedených v rejstříku (59).
 2. Každá smluvní strana může ve svých domácích právních předpisech stanovit rozsáhlejší ochranu, než se vyžaduje v tomto pododdíle, za předpokladu, že tato ochrana není v rozporu s touto dohodou.
 Článek 12.25
 Zavedená zeměpisná označení
 1. Po dokončení námitkového řízení a přezkoumání zeměpisných označení Unie uvedených v části A přílohy 12-A (Seznam zeměpisných označení) Vietnam uznává, že uvedená označení jsou zeměpisnými označeními ve smyslu čl. 22 odst. 1 Dohody TRIPS a že byla zapsána Unií v souladu se systémem uvedeným v článku 12.24 (Systém zápisu a ochrany zeměpisných označení). Vietnam uvedeným zeměpisným označením poskytne úroveň ochrany stanovenou touto dohodou.
 2. Po dokončení námitkového řízení a přezkoumání zeměpisných označení Vietnamu uvedených v části B přílohy 12-A (Seznam zeměpisných označení) Unie uznává, že uvedená označení jsou zeměpisnými označeními ve smyslu čl. 22 odst. 1 Dohody TRIPS a že byla zapsána Vietnamem v souladu se systémem uvedeným v článku 12.24 (Systém zápisu a ochrany zeměpisných označení). Unie uvedeným zeměpisným označením poskytne úroveň ochrany stanovenou touto dohodou.
 Článek 12.26
 Změna seznamu zeměpisných označení
 1. Smluvní strany mohou seznam zeměpisných označení v příloze 12-A (Seznam zeměpisných označení) měnit postupem podle čl. 12.63 (Pracovní skupina pro práva duševního vlastnictví, včetně zeměpisných označení) odst. 3 písm. a) a čl. 17.5 (Změny) odst. 1 mimo jiné:
 a)
 vypuštěním zeměpisného označení, které přestalo být ve své zemi původu chráněno, nebo
 b)
 doplněním zeměpisného označení po dokončení námitkového řízení a po přezkoumání zeměpisných označení podle článku 12.25 (Zavedená zeměpisná označení) ke spokojenosti obou smluvních stran.
 2. Zeměpisné označení pro vína, lihoviny, zemědělské produkty nebo potraviny nesmí být v zásadě doplněno do přílohy 12-A (Seznam zeměpisných označení), pokud se jedná o název, který je v den


text:
podpisu této dohody uveden v příslušném rejstříku smluvní strany se statusem „zapsaný“.
 Článek 12.27
 Ochrana zeměpisných označení
 1. Každá smluvní strana zajistí pro zainteresované strany právní prostředky, jež zabrání:
 a)
 užívání zeměpisného označení druhé smluvní strany uvedeného v příloze 12-A (Seznam zeměpisných označení) pro jakýkoli produkt, který spadá do třídy produktů uvedené v příloze 12-B (Třídy produktů) a který je uveden v příloze 12-A (Seznam zeměpisných označení) pro toto zeměpisné označení a který:
 i)
 buď nepochází ze země původu uvedené v příloze 12-A (Seznam zeměpisných označení) pro toto zeměpisné označení, nebo
 ii)
 pochází ze země původu uvedené v příloze 12-A (Seznam zeměpisných označení) pro toto zeměpisné označení, ale nebyl zpracován nebo vyroben v souladu s právními předpisy druhé smluvní strany, které by se uplatňovaly v případě, že by produkt byl určen ke spotřebě v druhé smluvní straně;
 b)
 užívání jakýchkoli způsobů označení nebo obchodní úpravy zboží, které uvádějí nebo naznačují, že dotyčné zboží pochází z jiné zeměpisné oblasti, než je skutečné místo původu, způsobem, který uvádí veřejnost v omyl, pokud jde o zeměpisný původ nebo povahu zboží, a
 c)
 jakémukoli jinému užívání, které představuje akt nekalé soutěže ve smyslu článku 10bis Pařížské úmluvy.
 2. Ochrana uvedená v odst. 1 písm. a) se poskytne i v případě, že je uveden skutečný původ produktu nebo je zeměpisné označení použito v překladu nebo společně s výrazy jako „druh“, „typ“, „způsob“, „imitace“ nebo podobnými výrazy.
 3. Aniž je dotčen článek 23 Dohody TRIPS, rozhodnou smluvní strany společně o praktických podmínkách užívání, za kterých budou homonymní zeměpisná označení vzájemně rozlišena, se zohledněním nutnosti zajistit, aby se dotčeným výrobcům dostalo spravedlivého zacházení a spotřebitelé nebyli uváděni v omyl. Nesmí být zapsán homonymní název, který vzbuzuje u spotřebitele mylnou domněnku, že se jedná o produkt pocházející z jiného území, a to ani v případě, že název svým zněním skutečně odpovídá území, regionu nebo místu původu daného produktu.
 4. Pokud jedna smluvní strana v rámci jednání se třetí zemí navrhne ochranu zeměpisného označení této třetí země, které je homonymní se zeměpisným označením druhé smluvní strany chráněným podle tohoto pododdílu, informuje o tom druhou smluvní stranu a umožní jí podat připomínky před tím, než se název zeměpisného označení třetí země stane chráněným.
 5. Žádné ustanovení tohoto pododdílu nezavazuje žádnou smluvní stranu chránit zeměpisné označení druhé smluvní strany, které není nebo přestane být chráněno ve své zemi původu. Pokud některé zeměpisné označení přestane být chráněno ve své zemi původu, oznámí to smluvní strana druhé smluvní straně. Toto oznámení se uskutečňuje v souladu s čl. 12.63 (Pracovní skupina pro práva duševního vlastnictví, včetně zeměpisných označení) odst. 3.
 6. Žádná smluvní strana není povinna chránit jako zeměpisné označení název, který se shoduje s názvem odrůdy rostlin nebo plemene zvířat, a v důsledku toho by mohl uvést spotřebitele v omyl ohledně skutečného původu produktu.
 Článek 12.28
 Výjimky
 1. Bez ohledu na článek 12.27 (Ochrana zeměpisných označení) nesmí ochrana zeměpisných označení „Asiago“, „Fontina“ a „Gorgonzola“ uvedených v části A přílohy 12-A (Seznam zeměpisných označení) bránit v užívání žádného z těchto označení na území Vietnamu

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
kteroukoli osobou včetně jejích právních nástupců, kteří tato označení před 1. lednem 2017 v dobré víře užívali v obchodní činnosti v souvislosti s produkty zařazenými do třídy „Sýry“.
 2. Bez ohledu na článek 12.27 (Ochrana zeměpisných označení) nesmí ochrana zeměpisného označení „Feta“ uvedeného v části A přílohy 12-A (Seznam zeměpisných označení) bránit v užívání tohoto označení na území Vietnamu kteroukoli osobou včetně jejích právních nástupců, kteří toto označení před 1. lednem 2017 v dobré víře užívali v obchodní činnosti v souvislosti s produkty zařazenými do třídy „Sýry“ vyrobených z ovčího mléka nebo z ovčího a kozího mléka.
 3. Bez ohledu na článek 12.27 (Ochrana zeměpisných označení) nesmí během přechodného období deseti let ode dne vstupu této dohody v platnost ochrana zeměpisného označení „Champagne“ uvedeného v části A přílohy 12-A (Seznam zeměpisných označení) bránit v užívání tohoto označení na území Vietnamu kteroukoli osobou včetně jejích právních nástupců, kteří toto označení nebo jeho překlad nebo přepis před 1. lednem 2017v dobré víře užívali v obchodní činnosti v souvislosti s produkty zařazenými do třídy „Vína“.
 4. Smluvní strana může stanovit, že veškeré žádosti podané podle tohoto pododdílu v souvislosti s užíváním či zápisem ochranné známky musí být předloženy do pěti let poté, co se zneužívání chráněného označení stalo ve smluvní straně obecně známým, nebo po datu zápisu ochranné známky v dotčené smluvní straně, pokud tato ochranná známka byla do tohoto dne zveřejněna a je-li tento den dřívější než den, kdy se zneužívání stalo ve smluvní straně obecně známé, za předpokladu, že zeměpisné označení není užíváno nebo zapsáno ve zlém úmyslu.
 5. Tímto pododdílem nejsou dotčena práva osob užívat v obchodním styku své jméno nebo jméno svého předchůdce v podnikání, s výjimkou případu, kdy je takové jméno užíváno způsobem uvádějícím veřejnost v omyl.
 Článek 12.29
 Právo užívat zeměpisná označení
 Je-li zeměpisné označení chráněno podle této dohody, nesmí být užití takového zeměpisného označení podmíněno registrací uživatelů ani jinými poplatky.
 Článek 12.30
 Vztah k ochranným známkám
 1. Pokud byla ve smluvní straně přede dnem uplatnitelnosti uvedeným v odstavci 2 ochranná známka přihlášena nebo zapsána v dobré víře nebo pokud byla práva k ochranné známce nabyta užíváním v dobré víře, není opatřeními přijatými k provedení tohoto pododdílu v dané smluvní straně dotčena způsobilost nebo platnost ochranné známky nebo právo užívat ochrannou známku, pokud je taková známka totožná se zeměpisným označením nebo je mu podobná.
 2. Pro účely odstavce 1 je dnem uplatnitelnosti:
 a)
 den vstupu této dohody v platnost, pokud jde o zeměpisná označení podle článku 12.25 (Zavedená zeměpisná označení), nebo
 b)
 den, kdy příslušný orgán smluvní strany obdrží od druhé smluvní strany žádost s úplnou žádostí o ochranu dalšího zeměpisného označení podle článku 12.26 (Změna seznamu zeměpisných označení).
 3. Ochranná známka uvedená v odstavci 1 může být nadále chráněna, užívána a obnovována bez ohledu na ochranu zeměpisného označení, pokud na základě domácích předpisů dotčené smluvní strany o ochranných známkách neexistují důvody k prohlášení ochranné známky za neplatnou nebo k jejímu zrušení.
 Článek 12.31
 Prosazování ochrany
 1. Každá smluvní strana stanoví přiměřená správní opatření pro prosazování ochrany


text:
zeměpisných označení v rozsahu stanoveném jejím domácím právem, aby se zakázalo vyrábět, připravovat, balit, označovat, prodávat, dovážet nebo propagovat potravinářskou komoditu způsobem, který je nepravdivý, zavádějící nebo klamavý nebo může vyvolat mylný dojem o jejím původu.
 2. Každá smluvní strana zajistí, aby byla na žádost zúčastněné strany prosazována přinejmenším ochrana stanovená články 12.27 (Ochrana zeměpisných označení) a 12.30 (Vztah k ochranným známkám).
 Článek 12.32
 Obecná pravidla
 1. Produkty nesoucí chráněné zeměpisné označení musí být v souladu se specifikacemi produktu, včetně jejich změn, které schválily orgány smluvní strany na území, odkud produkt pochází.
 2. Veškeré záležitosti týkající se specifikací zapsaných produktů se řeší v Pracovní skupině pro práva duševního vlastnictví, včetně zeměpisných označení, uvedené v článku 12.63 (Pracovní skupina pro práva duševního vlastnictví, včetně zeměpisných označení).
 Článek 12.33
 Spolupráce a transparentnost
 1. Smluvní strany přímo nebo prostřednictvím Pracovní skupiny pro práva duševního vlastnictví, včetně zeměpisných označení, uvedené v článku 12.63 (Pracovní skupina pro práva duševního vlastnictví, včetně zeměpisných označení) zůstávají v kontaktu ve všech záležitostech, které se týkají provádění a fungování tohoto pododdílu. Smluvní strana může zejména požádat druhou smluvní stranu o informace týkající se specifikací produktu, včetně jejich změn, a příslušných kontaktních míst pro kontrolu nebo správu zeměpisných označení.
 2. Každá smluvní strana zpřístupní veřejnosti specifikace produktů nebo jejich přehledy a příslušná kontaktní místa pro kontrolu nebo správu zeměpisných označení druhé smluvní strany, která jsou chráněna podle tohoto pododdílu.
 Pododdíl 4
 Průmyslové vzory
 Článek 12.34
 Mezinárodní smlouvy
 Do dvou let ode dne vstupu této dohody v platnost přistoupí smluvní strany k Ženevskému aktu (1999) Haagské dohody o mezinárodním zápisu průmyslových vzorů, přijatému v Ženevě dne 2. července 1999.
 Článek 12.35
 Ochrana zapsaných průmyslových vzorů
 1. Smluvní strany zajistí ochranu nezávisle vytvořených průmyslových vzorů (60), které jsou nové nebo původní (61). Tato ochrana je zajišťována zápisem a uděluje jejich držitelům výlučné právo v souladu s tímto pododdílem (62).
 2. (Průmyslový) vzor použitý u výrobku nebo ztělesněný ve výrobku, který je součástí složeného výrobku, je uznán za nový a původní pouze:
 a)
 pokud součást začleněná do složeného výrobku zůstává při obvyklém užití složeného výrobku viditelná a
 b)
 pokud tyto viditelné znaky součásti samy splňují předpoklady novosti a původnosti.
 3. „Obvyklým užitím“ ve smyslu odst. 2 písm. a) se rozumí užití konečným uživatelem, s výjimkou údržby, servisu nebo opravy.
 4. Vlastník zapsaného (průmyslového) vzoru musí mít alespoň právo zabránit třetím stranám, které nemají jeho souhlas, aby vyráběly, nabízely k prodeji, prodávaly či dovážely nebo skladovaly výrobek, který nese nebo ztělesňuje chráněný (průmyslový) vzor, pokud se taková jednání uskutečňují pro komerční účely.
 5. Doba ochrany trvá nejméně 15 let.
 Článek 12.36
 Výjimky a vyloučení
 1. Smluvní strana může stanovit omezené výjimky z ochrany (průmyslových) vzorů za předpokladu, že takové výjimky nejsou nepřiměřeně v rozporu s obvyklým užitím chráněných (průmyslových) vzorů a nezpůsobují nepřiměřenou újmu oprávněným zájmům držitele chráněného (průmyslového) vzoru, s přihlédnutím k oprávněným zájmům třetích stran.
 2. Ochrana průmyslového vzoru se nevztahuje na vzory v zásadě vynucené technickými nebo funkčními hledisky.
 Článek 12.37
 Vztah k autorskému právu
 (Průmyslový) vzor může požívat ochrany také


text:
podle autorského práva kterékoli smluvní strany, a to ode dne, kdy byl vytvořen nebo v jakékoliv formě zachycen. Způsobilost k ochraně, její míru a podmínky, za jakých je poskytnuta, včetně požadované úrovně původnosti, stanoví daná smluvní strana.
 Pododdíl 5
 Patenty
 Článek 12.38
 Mezinárodní dohody
 Smluvní strany potvrzují svá práva a povinnosti podle Smlouvy o patentové spolupráci, přijaté ve Washingtonu dne 19. června 1970, změněné dne 28. září 1979 a naposledy pozměněné dne 3. října 2001. Každá smluvní strana zjednoduší a vyvine své postupy zápisu patentů, přičemž jako referenci použije mimo jiné Smlouvu o patentovém právu, přijatou v Ženevě dne 1. června 2000.
 Článek 12.39
 Patenty a veřejné zdraví
 1. Smluvní strany uznávají význam prohlášení o Dohodě TRIPS a veřejném zdraví, přijatého dne 14. listopadu 2001 na ministerské konferenci WTO v Dohá. Při výkladu a provádění práv a povinností podle této kapitoly jsou smluvní strany oprávněny vycházet z uvedeného prohlášení.
 2. Smluvní strany uznávají rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 30. srpna 2003 o provádění odstavce 6 prohlášení z Dohá o Dohodě TRIPS a veřejném zdraví.
 Článek 12.40
 Správní povolení
 1. Smluvní strany uznávají, že farmaceutické výrobky chráněné na jejich příslušných územích patentem obecně podléhají před uvedením na trh správnímu povolovacímu postupu (dále jen „postup registrace“).
 2. Každá smluvní strana stanoví vhodný a účinný mechanismus, jehož cílem je držiteli patentu kompenzovat zkrácení účinné doby patentové ochrany v důsledku nepřiměřených průtahů (63) při udělování první registrace na jejím území. Kompenzace může mít formu prodloužení doby trvání práv patentové ochrany, které se rovná době, o kterou je překročena doba uvedená v poznámce pod čarou. Maximální doba tohoto prodloužení nesmí překročit dva roky.
 3. Smluvní strana může jako alternativu k odstavci 2 stanovit, že dobu trvání práv patentové ochrany lze prodloužit o nejvýše pět let (64), aby držiteli patentu kompenzovala zkrácení účinné doby patentové ochrany v důsledku postupu registrace. Prodloužení nabývá účinnosti uplynutím zákonné doby platnosti základního patentu a odpovídá době, která uplynula mezi dnem, ke kterému byla podána patentová přihláška, a dnem vydání první registrace k uvedení produktu na trh dané smluvní strany, zkrácené o pět let.
 Pododdíl 6
 Ochrana nezveřejněných informací
 Článek 12.41
 Ochrana nezveřejněných informací
 1. Za účelem provádění článku 39 Dohody TRIPS a při zajišťování účinné ochrany proti nekalé soutěži tak, jak je stanoveno v článku 10bis Pařížské úmluvy, chrání každá smluvní strana důvěrné informace a údaje předané vládě nebo vládním agenturám v souladu s tímto článkem.
 2. Pokud smluvní strana podmiňuje schválení k uvedení na trh farmaceutických nebo agrochemických výrobků předložením nezveřejněných výsledků zkoušek nebo jiných údajů, jejichž vytvoření vyžaduje značné úsilí, chrání smluvní strana tyto údaje před nepoctivým komerčním užitím. Vedle toho každá smluvní strana chrání tyto údaje proti zveřejnění, ledaže by to bylo nezbytné pro ochranu veřejnosti.
 3. Každá smluvní strana stanoví, že v případě údajů uvedených v odstavci 2 předložených smluvní straně po dni vstupu této dohody v platnost nesmí žádný jiný žadatel o registraci tyto údaje použít jako podklad ke své žádosti o registraci bez souhlasu osoby, která údaje předložila, a to po přiměřenou dobu,


text:
kterou se obvykle rozumí nejméně pět let ode dne, kdy smluvní strana udělila registraci osobě, která tyto údaje předložila za účelem registrace svého výrobku.
 Pododdíl 7
 Práva k odrůdám rostlin
 Článek 12.42
 Práva k odrůdám rostlin
 Smluvní strany chrání práva k odrůdám rostlin v souladu s Mezinárodní úmluvou na ochranu nových odrůd rostlin, přijatou v Paříži dne 2. prosince 1961, naposledy revidovanou v Ženevě dne 19. března 1991, včetně výjimek z práva šlechtitele podle článku 15 uvedené úmluvy, a spolupracují při podpoře a prosazování těchto práv.
 Oddíl C
 Prosazování práv duševního vlastnictví
 Pododdíl 1
 Obecná ustanovení o prosazování
 Článek 12.43
 Obecné povinnosti
 1. Smluvní strany potvrzují svá práva a povinnosti vyplývající z Dohody TRIPS, a zejména z části III uvedené dohody. Každá smluvní strana stanoví doplňková opatření, řízení a nápravná opatření podle tohoto oddílu, která jsou potřebná k zajištění prosazování práv duševního vlastnictví (65). Tato opatření, řízení a nápravná opatření musí být spravedlivá a nestranná a nesmějí být nadměrně složitá nebo nákladná, nesmějí obsahovat nepřiměřené lhůty ani nesmějí mít za následek bezdůvodná zdržení.
 2. Opatření, řízení a nápravná opatření uvedená v odstavci 1 musí být účinná a přiměřená a uplatňovat se způsobem, který vyloučí vytváření překážek zákonnému obchodu a poskytne ochranu proti jejich zneužití.
 Článek 12.44
 Způsobilí žadatelé
 Každá smluvní strana uznává jako osoby způsobilé žádat o použití opatření, řízení a nápravných opatření uvedených v tomto oddíle a v části III Dohody TRIPS:
 a)
 držitele práv duševního vlastnictví v souladu s použitelným právem;
 b)
 všechny ostatní osoby oprávněné užívat tato práva duševního vlastnictví, zejména držitele licencí, pokud je to povoleno použitelným právem a v souladu s ním;
 c)
 kolektivní správce práv duševního vlastnictví, kteří jsou řádně uznáváni jako oprávnění zastupovat držitele práv duševního vlastnictví, pokud je to povoleno použitelným právem a v souladu s ním, a
 d)
 profesní subjekty ochrany práv, které jsou řádně uznávány jako oprávněné zastupovat držitele práv duševního vlastnictví, pokud je to povoleno použitelným právem a v souladu s ním.
 Pododdíl 2
 Prosazování práv v občanském soudním řízení
 Článek 12.45
 Předběžná opatření
 1. Každá smluvní strana zajistí, aby její příslušné soudní orgány byly na žádost strany, která předložila přiměřeně dostupné důkazní prostředky podporující její tvrzení, že bylo porušeno její právo duševního vlastnictví nebo že toto porušení hrozí, oprávněny nařídit okamžitá a účinná předběžná opatření, jež mají:
 a)
 zabránit porušení jakéhokoli práva duševního vlastnictví, a zejména zabránit, aby do obchodní sítě v jejich působnosti vstoupilo nebo se v ní pohybovalo zboží, včetně zboží dováženého bezprostředně po celním odbavení:
 i)
 vůči straně, nad níž příslušný soudní orgán vykonává soudní pravomoc a jejíchž služeb využívá třetí strana k porušování práva duševního vlastnictví, lze vydat prozatímní soudní zákaz, a
 ii)
 v případě údajného porušení, ke kterému došlo v obchodním měřítku, a prokáže-li žadatel uvedený v článku 12.44 (Způsobilí žadatelé) okolnosti, které by mohly ohrozit získání náhrady škody, smluvní strany zajistí, aby soudní orgány směly nařídit předběžné zabavení nebo zablokování movitého a nemovitého majetku údajného porušitele, včetně zmrazení jeho bankovních účtů nebo jiného majetku,
 a
 b)
 zajistit důkazy údajného porušení, s výhradou


text:
ochrany důvěrných informací, jež mohou zahrnovat podrobný popis, včetně odebrání vzorků nebo bez něj, či fyzické zabavení zboží údajně porušujícího právo, a ve vhodných případech i materiálů a nástrojů použitých k výrobě nebo distribuci tohoto zboží a dokumentů vztahujících se k tomuto zboží.
 2. V případě potřeby, zvláště pokud by jakýkoli odklad pravděpodobně způsobil nenapravitelnou újmu držiteli práv nebo když hrozí prokazatelné nebezpečí, že důkazní prostředek bude zničen, mají soudní orgány pravomoc přijmout předběžná opatření uvedená v odstavci 1 i bez vyslechnutí druhé strany.
 3. Tímto článkem není dotčen článek 50 Dohody TRIPS.
 Článek 12.46
 Důkazní prostředky
 1. Každá smluvní strana zajistí, aby na žádost strany, která poskytla obvykle dostupné důkazní prostředky dostatečné na podporu jejích tvrzení a při prokazování těchto tvrzení uvedla i důkazní prostředky, které jsou pod kontrolou protistrany, mohly příslušné soudní orgány nařídit protistraně předložení takových důkazních prostředků, s výhradou ochrany důvěrných informací. Pro účely tohoto odstavce může smluvní strana stanovit, že přiměřený vzorek podstatného počtu rozmnoženin díla nebo jakéhokoli jiného chráněného předmětu bude příslušnými soudními orgány považován za dostatečný důkaz.
 2. V případě porušení v obchodním měřítku přijme každá smluvní strana opatření nezbytná k tomu, aby příslušné soudní orgány v případě potřeby mohly na žádost strany nařídit předložení bankovních, finančních nebo obchodních dokumentů, které jsou pod kontrolou protistrany, s výhradou ochrany důvěrných informací.
 Článek 12.47
 Právo na informace
 1. Aniž je dotčeno její domácí právo upravující ochranu důvěrných informací nebo zpracování osobních údajů, zajistí každá smluvní strana, aby v občanských soudních řízeních týkajících se porušení práva duševního vlastnictví mohly příslušné soudní orgány na základě odůvodněného a přiměřeného návrhu žadatele nařídit porušiteli práva, údajnému porušiteli práva nebo jakékoli jiné osobě poskytnout v souladu s jejími domácími právními předpisy informace, které má dotčená osoba v držení nebo pod kontrolou.
 Pro účely tohoto odstavce může výraz „jakákoli jiná osoba“ zahrnovat osobu, která:
 a)
 prokazatelně v obchodním měřítku měla v držení zboží porušující právo;
 b)
 prokazatelně v obchodním měřítku vyžívala služby porušující právo;
 c)
 prokazatelně v obchodním měřítku poskytovala služby využívané při činnostech porušujících právo nebo
 d)
 byla označena osobou uvedenou v tomto odstavci jako osoba podílející se na výrobě, zpracování nebo distribuci zboží porušujícího právo či poskytování služeb porušujících právo.
 2. Informace uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat informace týkající se osoby podílející se v obchodním měřítku na porušení nebo údajném porušení práva a informace týkající se výrobních a distribučních sítí zboží nebo služeb porušujících právo.
 Článek 12.48
 Jiná nápravná opatření
 1. Každá smluvní strana zajistí, aby příslušné soudní orgány měly pravomoc na návrh navrhovatele, a aniž je dotčena náhrada škody, která držiteli práv vznikla z důvodu porušení, a bez jakéhokoli dalšího vyrovnání, aby se na nejmenší míru omezilo riziko dalšího porušování práv, nařídit:
 a)
 stažení z obchodních kanálů (66);
 b)
 odstranění z obchodních kanálů nebo
 c)
 zničení
 zboží, u něhož bylo prokázáno, že porušuje právo duševního vlastnictví.
 Příslušné soudní orgány mohou rovněž nařídit, aby materiály a nástroje využívané převážně při výrobě nebo zhotovování zboží porušujícího právo byly zničeny nebo odstraněny z obchodních kanálů takovým způsobem, aby se na


text:
nejmenší míru omezilo riziko dalšího porušování práv.
 2. Příslušné soudní orgány mají pravomoc nařídit, aby nápravná opatření uvedená v odstavci 1, související přinejmenším se zničením, včetně odstranění z obchodních kanálů za účelem zničení, byla provedena na náklady porušitele práv, ledaže tomu odporují zvláštní důvody.
 Článek 12.49
 Soudní zákazy
 Každá smluvní strana zajistí, aby v případě vydání soudního rozhodnutí, jímž bylo shledáno porušení práva duševního vlastnictví, mohly příslušné soudní orgány vydat proti porušiteli i proti straně, nad níž příslušný soudní orgán vykonává soudní pravomoc a jejíchž služeb využívá porušitel, soudní zákaz dalšího porušování.
 Článek 12.50
 Alternativní opatření
 Smluvní strana může stanovit, že ve vhodných případech a na žádost osoby, na kterou se vztahují opatření uvedená v článku 12.48 (Jiná nápravná opatření) nebo článku 12.49 (Soudní zákazy), mohou příslušné soudní orgány nařídit, aby bylo poškozené straně vyplaceno peněžité vyrovnání namísto použití opatření uvedených v článku 12.48 (Jiná nápravná opatření) nebo v článku 12.49 (Soudní zákazy), pokud tato osoba nejednala úmyslně ani z nedbalosti, výkon dotyčných opatření by jí způsobil nepřiměřenou újmu a pokud se peněžité vyrovnání poškozené straně jeví přiměřeně dostatečným.
 Článek 12.51
 Náhrada škody
 1. Každá smluvní strana zajistí, aby příslušné soudní orgány měly pravomoc nařídit porušiteli vykonávajícímu činnost, o níž věděl nebo rozumně vědět měl, že porušuje právo, zaplatit držiteli práv náhradu škody odpovídající skutečné újmě, kterou utrpěl v důsledku porušení práva.
 Při určování výše náhrady škody za porušení práv duševního vlastnictví mají příslušné soudní orgány pravomoc:
 a)
 přihlédnout ke všem vhodným aspektům, jako jsou nežádoucí hospodářské důsledky, včetně ušlého zisku, kterou poškozená strana utrpěla, k neoprávněným ziskům porušitele práv (67) a případně i k jiným než hospodářským hlediskům (68), a
 b)
 ve vhodných případech stanovit náhradu škody jako paušální částku na základě takových hledisek, jako je alespoň výše licenčních poplatků nebo poplatků, které by musely být zaplaceny, kdyby porušitel práv požádal o udělení oprávnění k užívání příslušných práv duševního vlastnictví.
 2. Jestliže porušitel práv vykonával činnost, o níž věděl nebo rozumně vědět měl, že porušuje právo, může smluvní strana stanovit, že příslušné soudní orgány mohou ve prospěch poškozené strany nařídit náhradu ušlého zisku nebo utrpěné škody, které mohou být předem stanoveny.
 Článek 12.52
 Náklady řízení
 Každá smluvní strana zajistí, aby příslušné soudní orgány měly obecně a v případě potřeby pravomoc nařídit, aby neúspěšná smluvní strana uhradila vítězné smluvní straně náklady soudních výloh nebo poplatků a příslušné náklady právního zastoupení či jiné výdaje na základě domácího práva této smluvní strany.
 Článek 12.53
 Zveřejnění soudních rozhodnutí
 Příslušné soudní orgány mají pravomoc nařídit podle svého domácího práva a politik, aby byly na náklady porušitele práv zveřejněny a zpřístupněny příslušné informace o konečném soudním rozhodnutí.
 Článek 12.54
 Domněnka autorství nebo vlastnictví
 Smluvní strany uznávají, že pro účely uplatňování opatření, postupů a nápravných opatření uvedených v této kapitole stačí, aby bylo jméno autora literárního nebo uměleckého díla a jméno držitele jiných práv v případě předmětu ochrany uvedeno na díle nebo na předmětu ochrany obvyklým způsobem, aby byl někdo za autora nebo za držitele jiných práv považován, není-li prokázán opak, a v důsledku toho byl


text:
oprávněn zahájit řízení o porušení práv.
 Pododdíl 3
 Zprostředkující poskytovatelé služeb
 Článek 12.55
 Odpovědnost zprostředkujících poskytovatelů služeb
 1. V souladu s tímto článkem stanoví každá smluvní strana ve svých domácích právních předpisech omezení či výjimky týkající se odpovědnosti zprostředkujících poskytovatelů služeb v souvislosti s poskytováním nebo využíváním jejich služeb za porušení autorského práva nebo práv s ním souvisejících, k nimž dojde na komunikačních sítích nebo prostřednictvím těchto sítí (69).
 2. Omezení či výjimky uvedené v odstavci 1 zahrnují přinejmenším tyto činnosti:
 a)
 přenos informací poskytnutých uživatelem služby v telekomunikační síti nebo poskytnutí přístupu k telekomunikační síti („pouhý přenos“);
 b)
 přenos informací poskytnutých uživatelem služby přes telekomunikační síť, při kterém se používá automatické, dočasné a přechodné ukládání těchto informací, jehož jediným účelem je zefektivnění dalšího přenosu jiným uživatelů služby na jejich žádost („caching“), pod podmínkou, že poskytovatel:
 i)
 nepozmění informace z jiných než technických důvodů;
 ii)
 splní podmínky přístupu k informacím;
 iii)
 dodržuje pravidla o aktualizaci informací, která jsou stanovena způsobem obecně uznávaným a používaným v odvětví;
 iv)
 nepřekročí povolené používání technologie obecně uznávané a používané v odvětví s cílem získat údaje o používání těchto informací a
 v)
 odstraňuje jím uložené informace nebo k nim znemožňuje přístup, jakmile zjistí (70), že informace byly na výchozím místě přenosu ze sítě odstraněny nebo k nim byl znemožněn přístup,
 a
 c)
 ukládání informací poskytnutých uživatelem služby na žádost uživatele služby („hosting“) pod podmínkou, že poskytovatel:
 i)
 neví o nezákonných informacích a
 ii)
 jakmile se o nich dozví (71), neprodleně jedná s cílem odstranit tyto informace nebo k nim znemožnit přístup.
 3. Každá smluvní strana smí ve svém domácím právu stanovit podmínky, za kterých se na zprostředkující poskytovatele služeb omezení či výjimky stanovené v odstavci 2 nevztahují.
 4. Způsobilost zprostředkujících poskytovatelů služeb pro omezení či výjimky uvedené v odstavci 2 nesmí být podmíněna tím, že zprostředkující poskytovatel služeb sleduje své služby nebo vyhledává skutečnosti poukazující na porušování práv.
 5. Každá smluvní strana smí zavést postupy účinného oznamování údajných porušení práva a účinných protioznámení.
 6. Tímto článkem není dotčena možnost soudního nebo správního orgánu požadovat od zprostředkujícího poskytovatele služby v souladu s právním řádem každé smluvní strany, aby ukončil porušování práv nebo mu předešel.
 Pododdíl 4
 Prosazování práv na hranicích
 Článek 12.56
 Soulad s GATT 1994 a s Dohodou TRIPS
 Při uplatňování opatření na hranicích, prostřednictvím kterých celní orgány prosazují práva duševního vlastnictví, jak se stanoví v tomto pododdíle, zajistí smluvní strany soulad se svými povinnostmi podle GATT 1994 a Dohody TRIPS, a zejména podle článku V GATT 1994 a článku 41 a části III oddílu 4 Dohody TRIPS.
 Článek 12.57
 Definice
 Pro účely tohoto pododdílu se rozumí:
 a)
 „padělaným zbožím“ zboží s padělanou ochrannou známkou a zboží s padělaným zeměpisným označením;
 b)
 „zbožím s padělaným zeměpisným označením“ zboží, včetně obalu, neoprávněně označené zeměpisným označením, které je totožné se zeměpisným označením platně zapsaným pro stejný typ zboží nebo které nemůže být od tohoto zeměpisného označení ve svých podstatných znacích odlišeno a jehož dovoz porušuje nebo jehož vývozem by byla porušena práva dotčeného zeměpisného označení podle práva


text:
smluvní strany, v níž se zboží nachází;
 c)
 „zbožím s padělanou ochrannou známkou“ zboží, včetně obalu, neoprávněně označené ochrannou známkou, která je totožná s ochrannou známkou platně zapsanou pro takové zboží nebo která nemůže být od této ochranné známky ve svých podstatných znacích odlišena, a jehož dovoz porušuje nebo jehož vývozem by byla porušena práva vlastníka dotčené ochranné známky podle vnitrostátního práva smluvní strany, v níž se zboží nachází;
 d)
 „vyváženým zbožím“ zboží, které má být vyvezeno z území smluvní strany na místo mimo toto území, dokud je pod celním dohledem;
 e)
 „zbožím porušujícím právo duševního vlastnictví“ padělané zboží a zboží porušující autorské právo, jehož dovoz nebo vývoz podle práva smluvní strany, v níž se zboží nachází, porušuje právo duševního vlastnictví;
 f)
 „dováženým zbožím“ zboží, které vstoupilo na území smluvní strany z místa mimo toto území, dokud je pod celním dohledem, a
 g)
 „zbožím porušujícím autorské právo“ zboží, které je kopií pořízenou bez souhlasu právoplatného držitele práv nebo jím řádně zplnomocněné osoby v zemi výroby a jež je přímo či nepřímo pořízeno z výrobku, jestliže by pořízení takové kopie, jakož i její dovoz nebo vývoz představovaly porušení autorského práva nebo práv s ním souvisejících podle práva smluvní strany dovozu nebo vývozu.
 Článek 12.58
 Rozsah opatření na hranicích
 1. Každá smluvní strana přijme nebo zachová postupy týkající se dováženého a vyváženého zboží, které držiteli práva umožňují příslušné celní orgány požádat, aby pozastavily dovoz nebo vývoz zboží podezřelého z porušení práv duševního vlastnictví.
 2. Celní orgány v souladu se svými vnitřními postupy pozastaví propuštění zboží podezřelého z porušení práva duševního vlastnictví.
 Článek 12.59
 Aktivní zapojení celních orgánů
 Celní orgány na základě metod analýzy rizik aktivně vyhledávají a identifikují zásilky obsahující dovážené a vyvážené zboží podezřelé z porušení práv duševního vlastnictví. Spolupracují s držiteli práv, včetně toho, že umožňují poskytování informací pro účely analýzy rizik.
 Článek 12.60
 Zvláštní spolupráce v oblasti opatření na hranici
 1. Aniž je dotčen čl. 4.2 (Celní spolupráce a vzájemná správní pomoc) odst. 2 písm. a), podporují smluvní strany v případě potřeby spolupráci a výměnu informací a osvědčených postupů mezi svými celními orgány, aby umožnily účinné kontroly na hranicích pro účely prosazování práv duševního vlastnictví, zejména s cílem zajistit účinné provádění článku 69 Dohody TRIPS.
 2. Celní orgány smluvních stran si při prosazování práv duševního vlastnictví celními orgány poskytují vzájemnou správní pomoc v souladu s protokolem 2 (O vzájemné správní pomoci v celních záležitostech).
 3. Aniž je dotčen článek 17.1 (Výbor pro obchod), je Výbor pro celní záležitosti zřízený článkem 17.2 (Specializované výbory) odpovědný za zajištění řádného fungování a provádění tohoto článku. Výbor pro celní záležitosti určí priority a stanoví vhodné postupy pro spolupráci příslušných orgánů.
 Pododdíl 5
 Další ustanovení týkající se prosazování
 Článek 12.61
 Kodexy chování
 Smluvní strany podpoří:
 a)
 vypracovávání kodexů chování obchodními nebo profesními sdruženími nebo organizacemi s cílem přispět k prosazování práv duševního vlastnictví a
 b)
 předkládání návrhů kodexů chování a hodnocení používání těchto kodexů příslušným orgánům smluvních stran.
 Oddíl D
 Spolupráce a institucionální ustanovení
 Článek 12.62
 Spolupráce
 1. Smluvní strany spolupracují, aby podpořily provádění


text:
této kapitoly.
 2. S výhradou kapitoly 16 (Spolupráce a budování kapacit) mezi oblasti spolupráce mimo jiné patří tyto činnosti:
 a)
 výměna informací o právním rámci týkajícím se práv duševního vlastnictví a příslušných pravidlech pro ochranu a prosazování, jakož i výměna zkušeností mezi Unií a Vietnamem o legislativním pokroku;
 b)
 výměna zkušeností a informací mezi Unií a Vietnamem týkajících se prosazování práv duševního vlastnictví;
 c)
 výměna zkušeností mezi Unií a Vietnamem, jakož i s jinými zeměmi, týkajících se prosazování práv na ústřední a nižší úrovni celními, policejními, správními a soudními orgány a koordinace jejich činností s cílem zabránit vývozu padělaného zboží;
 d)
 budování kapacit a výměna a odborná příprava personálu;
 e)
 podpora a šíření informací o právech duševního vlastnictví mimo jiné v podnikatelských kruzích, socioprofesních a společenských organizacích a zvyšování povědomí spotřebitelů a držitelů práv;
 f)
 posilování mezivládní spolupráce, mimo jiné mezi úřady pro duševní vlastnictví, a
 g)
 aktivní osvěta a informování veřejnosti o politikách týkajících se práv duševního vlastnictví prostřednictvím formulace účinných strategií, jejichž cílem je určit hlavní adresáty, a tvorby komunikačních programů, které zvýší povědomí spotřebitelů a médií o dopadu porušování práv duševního vlastnictví, včetně nebezpečí pro zdraví a bezpečnost a ve spojitosti s organizovaným zločinem.
 3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohodly se smluvní strany, že v případě potřeby budou otázky týkající se ochrany a prosazování práv duševního vlastnictví spadajících do působnosti této kapitoly, jakož i jakékoli jiné relevantní záležitosti řešit v Pracovní skupině pro práva duševního vlastnictví, včetně zeměpisných označení, zřízené podle článku 17.3 (Pracovní skupiny).
 Článek 12.63
 Pracovní skupina pro práva duševního vlastnictví, včetně zeměpisných označení
 1. Pracovní skupina pro práva duševního vlastnictví, včetně zeměpisných označení, zřízená podle článku 17.3 (Pracovní skupiny), se skládá ze zástupců smluvních stran a jejím účelem je sledovat provádění této kapitoly, zintenzivnit jejich spolupráci a vést dialog o právech duševního vlastnictví, včetně zeměpisných označení.
 2. Pracovní skupina pro práva duševního vlastnictví, včetně zeměpisných označení, se může zabývat jakoukoli záležitostí související s prováděním a fungováním této kapitoly. Jejím úkolem je zejména:
 a)
 příprava doporučení pro smluvní strany ke změně přílohy 12-A (Seznam zeměpisných označení), pokud jde o zeměpisná označení, v souladu s článkem 12.26 (Změna seznamu zeměpisných označení);
 b)
 výměna informací o vývoji právních předpisů a politik týkajících se zeměpisných označení a jiných záležitostí společného zájmu v oblasti zeměpisných označení a
 c)
 výměna informací o zeměpisných označeních pro účely zvážení jejich ochrany v souladu s oddílem B (Normy týkající se práv duševního vlastnictví) pododdílem 3 (Zeměpisná označení) této kapitoly.
 KAPITOLA 13
 Obchod a udržitelný rozvoj
 Článek 13.1
 Cíle
 1. Cílem této kapitoly je podporovat udržitelný rozvoj, zejména přínos obchodních a investičních aspektů práce a životního prostředí.
 2. Smluvní strany se odvolávají na Agendu 21 o životním prostředí a rozvoji z roku 1992, Johannesburský plán provádění přijatý na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v roce 2002, ministerské prohlášení Hospodářské a sociální rady Organizace spojených národů o plné zaměstnanosti a důstojné práci z roku 2006, agendu důstojné práce Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“), závěrečný dokument konference OSN o udržitelném rozvoji z


text:
roku 2012 nazvaný Budoucnost, jakou chceme a závěrečný dokument konference OSN o udržitelném rozvoji z roku 2015 nazvaný Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030. Smluvní strany potvrzují svůj závazek podporovat rozvoj mezinárodního obchodu tak, aby přispíval k cíli udržitelného rozvoje pro blaho současných a budoucích pokolení. Cíl udržitelného rozvoje je zabudován do jejich vzájemných obchodních vztahů.
 3. Smluvní strany potvrzují svůj závazek dosáhnout udržitelného rozvoje, jehož tři pilíře – hospodářský rozvoj, sociální rozvoj a ochrana životního prostředí – spolu vzájemně souvisejí a vzájemně se posilují.
 4. Smluvní strany zdůrazňují prospěch, který přináší spolupráce v otázkách práce a životního prostředí, které souvisejí s obchodem (72), v rámci globálního přístupu k obchodu a udržitelnému rozvoji.
 5. Tato kapitola zastává přístup založený na spolupráci, jenž se opírá o společné hodnoty a zájmy, přičemž jsou zohledněny rozdíly v úrovni rozvoje smluvních stran.
 Článek 13.2
 Právo regulace a úrovně ochrany
 1. Smluvní strany vzájemně uznávají svá práva:
 a)
 určit si v oblasti udržitelného rozvoje své cíle, strategie, politiky a priority;
 b)
 stanovit si v oblasti životního prostředí a v sociální oblasti své vlastní domácí úrovně ochrany, které považují za vhodné, a
 c)
 přijímat či odpovídajícím způsobem měnit své právní předpisy a politiky způsobem, který je v souladu s mezinárodně uznávanými normami a dohodami, kterými je smluvní strana vázána a na něž odkazují články 13.4 (Vícestranné pracovní normy a dohody) a 13.5 (Vícestranné dohody v oblasti životního prostředí).
 2. Každá smluvní strana se snaží zajistit, aby její právní předpisy a politiky v oblasti životního prostředí a v sociální oblasti poskytovaly a podporovaly vysokou úroveň domácí ochrany, a usiluje o průběžné zdokonalování těchto právních předpisů a politik.
 Článek 13.3
 Zachování úrovně ochrany
 1. Smluvní strany zdůrazňují, že oslabování úrovně ochrany v oblasti životního prostředí nebo v sociální oblasti nesvědčí cílům této kapitoly a že je nevhodné podporovat obchod a investice oslabením úrovně ochrany, kterou poskytují jejich domácí právní předpisy v oblasti životního prostředí a práce.
 2. Žádná smluvní strana neupustí ani se neodchýlí od svých právních předpisů v oblasti životního prostředí nebo práce způsobem, který by ovlivnil obchod a investice mezi smluvními stranami, ani takové upuštění nebo odchýlení nenabídne.
 3. Žádná smluvní strana nebude pobízet obchod a investice svou setrvalou nebo opakující se činností či nečinností na úkor účinného prosazování svého práva životního prostředí a pracovního práva.
 4. Žádná smluvní strana neuplatňuje právní předpisy v oblasti životního prostředí a práce způsobem, který by sloužil jako prostředek svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi smluvními stranami nebo zastřeného omezování obchodu.
 Článek 13.4
 Vícestranné pracovní normy a dohody
 1. Smluvní strany uznávají význam plné a produktivní zaměstnanosti a důstojné práce pro všechny, zejména v reakci na globalizaci. Smluvní strany znovu potvrzují svůj závazek podporovat rozvoj svých vzájemných obchodních vztahů způsobem, který vede k plné a produktivní zaměstnanosti a důstojné práci pro všechny, včetně žen a mladých lidí. V této souvislosti si smluvní strany v případě potřeby poskytují konzultace a spolupracují v otázkách v oblasti práce, které souvisejí s obchodem a jsou předmětem zájmu obou smluvních stran.
 2. Každá smluvní


text:
strana v souladu se svými povinnostmi v rámci MOP a v rámci Deklarace MOP o základních principech a právech v práci a jejího následného dokumentu, přijaté Mezinárodní konferencí práce na jejím 86. zasedání v roce 1998, potvrzuje, že se zavazuje respektovat, podporovat a účinně uplatňovat zásady týkající se základních práv v práci, zejména:
 a)
 svobodu sdružování a faktické uznávání práva na kolektivní vyjednávání;
 b)
 odstranění všech forem nucené nebo povinné práce;
 c)
 faktické zrušení dětské práce a
 d)
 odstranění diskriminace v zaměstnání a povolání.
 3. Každá smluvní strana:
 a)
 vynaloží trvalé a udržitelné úsilí k ratifikaci základních úmluv MOP, pokud tak dosud neučinila;
 b)
 zváží ratifikaci dalších úmluv, které MOP považuje za aktuální, s přihlédnutím k vnitrostátním okolnostem a
 c)
 vyměňuje si s druhou smluvní stranou informace o ratifikacích uvedených v písmenech a) a b).
 4. Každá smluvní strana znovu potvrzuje svůj závazek účinně provádět ve svých domácích právních předpisech a postupech úmluvy MOP, které Vietnam a členské státy Unie ratifikovaly.
 5. Smluvní strany uznávají, že na porušování základních zásad a práv v práci se nelze odvolávat či jinak je využívat coby legitimní komparativní výhodu a že pracovní normy by se neměly využívat k protekcionistickým účelům v oblasti obchodu.
 Článek 13.5
 Vícestranné dohody v oblasti životního prostředí
 1. Smluvní strany uznávají hodnotu vícestranné správy a dohod v oblasti životního prostředí v reakci mezinárodního společenství na problémy životního prostředí a zdůrazňují potřebu dále posilovat vzájemnou podporu mezi obchodem a životním prostředím. Smluvní strany se v případě potřeby konzultují a spolupracují v otázkách v oblasti životního prostředí, které souvisejí s obchodem a jsou předmětem zájmu obou smluvních stran.
 2. Každá smluvní strana znovu potvrzuje, že je ve svém domácím právu a postupech odhodlána účinně provádět vícestranné dohody v oblasti životního prostředí, jichž je smluvní stranou.
 3. Smluvní strany si vzájemně ve Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj a případně při jiných příležitostech vyměňují informace a zkušenosti o své situaci a pokroku, pokud jde o ratifikaci vícestranných dohod v oblasti životního prostředí nebo jejich změn.
 4. Žádné ustanovení této dohody nebrání smluvní straně, aby přijala či zachovala opatření k provádění vícestranných dohod v oblasti životního prostředí, jichž je smluvní stranou, pokud se taková opatření neuplatňují způsobem, který by sloužil jako prostředek svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi smluvními stranami nebo zastřeného omezování obchodu.
 Článek 13.6
 Změna klimatu
 1. Smluvní strany ve snaze reagovat na naléhavou hrozbu změny klimatu znovu potvrzují svůj závazek dosáhnout konečného cíle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu z roku 1992 (UNFCCC) a účinně provádět UNFCCC, Kjótský protokol k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu, naposledy pozměněný dne 8. prosince 2012 (dále jen „Kjótský protokol“), a Pařížskou dohodu, přijatou dne 12. prosince 2015 v jejím rámci. Smluvní strany spolupracují na provádění UNFCCC, Kjótského protokolu a Pařížské dohody. Smluvní strany podle potřeby spolupracují a podporují pozitivní přispění této kapitoly k posílení kapacity smluvních stran při přechodu k nízkým emisím skleníkových plynů a k ekonomice odolné vůči změně klimatu v souladu s Pařížskou dohodou.
 2. V rámci UNFCCC smluvní


text:
strany uznávají úlohu domácích politik při řešení otázek změny klimatu. Smluvní strany si proto poskytují konzultace a sdílejí informace a zkušenosti prioritního nebo společného zájmu, mezi něž patří:
 a)
 osvědčené postupy a získané poznatky týkající se navrhování, uplatňování a fungování mechanismů stanovení ceny uhlíku;
 b)
 podpora domácích a mezinárodních trhů s uhlíkem, včetně mechanismů, jako jsou systém obchodování s emisemi a snižování emisí z odlesňování a znehodnocování lesů, a
 c)
 podpora energetické účinnosti, nízkoemisních technologií a obnovitelné energie.
 Článek 13.7
 Biologická rozmanitost
 1. Smluvní strany uznávají význam zajišťování zachování a udržitelného využívání biologické diverzity v souladu s Úmluvou o biologické rozmanitosti z roku 1992 a Strategickým plánem pro biologickou rozmanitost na období 2011–2020 a aičijskými cíli v oblasti biologické rozmanitosti, přijatými na 10. zasedání konference smluvních stran v Nagoji ve dnech 18. až 29. října 2010, Úmluvou o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES), naposledy pozměněnou v Gaborone v roce 1983, a dalšími příslušnými mezinárodními nástroji, jichž jsou stranami, jakož i s rozhodnutími přijatými na jejich základě.
 2. Smluvní strany v souladu s článkem 15 Úmluvy o biologické rozmanitosti uznávají, že státy mají svrchované právo na své přírodní zdroje a že pravomoc určit přístup k jejich genetickým zdrojům přísluší jejich vládám a podléhá jejich domácímu právu. Smluvní strany usilují o vytvoření podmínek, které usnadní přístup ke genetickým zdrojům k využití způsobem šetrným k životnímu prostředí a neukládají omezení v rozporu s cíli Úmluvy o biologické rozmanitosti. Smluvní strany uznávají, že přístup ke genetickým zdrojům podléhá předchozímu informovanému souhlasu smluvní strany poskytující genetické zdroje, nestanoví-li daná smluvní strana jinak.
 3. Za tímto účelem každá smluvní strana:
 a)
 podporuje obchod s produkty, které přispívají k udržitelnému využívání a zachování biologické rozmanitosti v souladu s domácími právními předpisy;
 b)
 podporuje a prosazuje zachování a udržitelné využívání biologické rozmanitosti, včetně přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivého a rovného rozdělení přínosů plynoucích z jejich využívání;
 c)
 vyměňuje si s druhou smluvní stranou informace o opatřeních, jako jsou strategie, politické iniciativy, programy, akční plány, kampaně za zvyšování informovanosti spotřebitelů, které jsou relevantní pro obchod a jejichž cílem je zastavit ztrátu biologické rozmanitosti a oslabit tlaky na biologickou rozmanitost, a případně spolupracuje na maximalizaci dopadu svých příslušných politik a zajištění jejich vzájemné podpory;
 d)
 přijímá a provádí účinná opatření, která jsou slučitelná s jejími závazky podle mezinárodních smluv, jichž je stranou, na snížení nelegálního obchodu s druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin, jako jsou osvětové kampaně, opatření v oblasti sledování a prosazování;
 e)
 případně posiluje spolupráci s druhou smluvní stranou s cílem navrhnout, aby byly nové druhy živočichů a rostlin zahrnuty do dodatků I a II CITES, a
 f)
 spolupracuje s druhou smluvní stranou na regionální a případně na celosvětové úrovni s cílem podpořit zachování a udržitelné využívání biologické rozmanitosti přírodních nebo zemědělských ekosystémů, včetně ohrožených druhů, jejich přírodních stanovišť, zvláště chráněných přírodních území a genetické rozmanitosti, obnovu ekosystémů, odstranění nebo snížení negativních dopadů na životní prostředí v důsledku využívání živých i neživých přírodních zdrojů včetně ekosystémů, přístup ke


text:
genetickým zdrojům a spravedlivé a vyvážené sdílení přínosů plynoucích z jejich využívání.
 Článek 13.8
 Udržitelné obhospodařování lesů a obchod s lesními produkty
 1. Smluvní strany uznávají význam zachování lesů a udržitelného obhospodařování lesních zdrojů a jejich přínos pro své hospodářské, environmentální a sociální cíle.
 2. Za tímto účelem každá smluvní strana:
 a)
 vybízí k podporování obchodu s lesními produkty získanými z udržitelně obhospodařovaných lesů, vytěženými v souladu s domácími právními předpisy země, kde probíhá těžba; mezi taková opatření může patřit uzavření dobrovolné dohody o partnerství při prosazování práva, správě a obchodu v oblasti lesnictví (FLEGT);
 b)
 vyměňuje si s druhou smluvní stranou informace o opatřeních na podporu spotřeby dřeva a dřevařských výrobků z udržitelně obhospodařovaných lesů a případně spolupracuje při vypracovávání takových opatření;
 c)
 přijímá opatření, která jsou slučitelná s domácím právem a mezinárodními smlouvami, jichž je stranou, s cílem podporovat zachování lesních zdrojů a bojovat proti nezákonné těžbě dřeva a s ní souvisejícím obchodem;
 d)
 vyměňuje si s druhou smluvní stranou v případě potřeby informace o opatřeních na zlepšení prosazování práva v oblasti lesnictví a případně spolupracuje při maximalizaci dopadu a zajišťování vzájemné podpory svých politik zaměřených na vyloučení nezákonně vytěženého dřeva a dřevařských výrobků z obchodních toků a
 e)
 spolupracuje v případě potřeby s druhou smluvní stranou na regionální a globální úrovni s cílem podporovat zachování a udržitelné obhospodařování všech druhů lesů.
 Článek 13.9
 Obchod s živými mořskými zdroji a produkty akvakultury a udržitelné řízení těchto zdrojů a produktů
 1. Smluvní strany uznávají význam zachování živých mořských zdrojů a mořských ekosystémů a jejich udržitelného řízení a podpory odpovědné a udržitelné akvakultury.
 2. Za tímto účelem každá smluvní strana:
 a)
 dodržuje dlouhodobá opatření pro zachování a udržitelné využívání živých mořských zdrojů v souladu s definicí v Úmluvě o mořském právu, podporuje dodržování Dohody o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací, uzavřené v New Yorku ve dnech 24. července až 4. srpna 1995, Dohody k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři, schválené v listopadu 1993 na 27. zasedání konference Organizace pro výživu a zemědělství a Dohody o opatřeních přístavních států k předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, schválené konferencí Organizace pro výživu a zemědělství dne 22. listopadu 2009, a dodržuje zásady Kodexu chování pro zodpovědný rybolov, přijatého konferencí Organizace pro výživu a zemědělství v Cancúnu dne 31. října 1995;
 b)
 spolupracuje s druhou smluvní stranou, případně s regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, jichž je členem, pozorovatelem nebo spolupracující nesmluvní stranou, a v rámci těchto organizací, včetně prostřednictvím účinného používání jejich opatření pro sledování, kontrolu a dohled a prosazování a případně zavedením jejich systému dokumentace úlovků nebo certifikace;
 c)
 spolupracuje s druhou smluvní stranou a aktivně se zapojuje do boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu (dále jen „rybolov NNN“) a s ním spojeným aktivitám pomocí komplexních, účinných a transparentních opatření pro boj proti rybolovu NNN; každá smluvní strana rovněž usnadní


text:
výměnu informací o aktivitách souvisejících s rybolovem NNN a uplatňuje politiky a opatření, jejichž cílem je vyloučit výrobky z rybolovu NNN z obchodních toků;
 d)
 podporuje rozvoj udržitelné akvakultury s přihlédnutím k jejím hospodářským, sociálním a environmentálním aspektům a
 e)
 vyměňuje si informace o všech nových opatřeních týkajících se řízení živých mořských zdrojů a produktů rybolovu, která mohou mít dopad na obchod mezi smluvními stranami, ve Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj a případně při jiných příležitostech.
 Článek 13.10
 Obchod a investice podporující udržitelný rozvoj
 1. Každá smluvní strana potvrzuje svůj závazek zvyšovat příspěvek obchodu a investic k plnění cíle udržitelného rozvoje v jeho hospodářském, sociálním a environmentálním rozměru.
 2. Za tímto účelem smluvní strany:
 a)
 uznávají příznivý vliv, který může mít důstojná práce na hospodářskou efektivitu, inovace a produktivitu, a usilují o větší soudržnost obchodních politik na jedné straně a politiky práce na straně druhé;
 b)
 usilují způsobem, který je v souladu s touto dohodou, o usnadnění a podporu obchodu s ekologickým zbožím a službami a investic do ekologického zboží a služeb;
 c)
 usilují o usnadnění obchodu a investic v souvislosti se zbožím a službami, jež mají zvláštní význam pro zmírňování změny klimatu, jako jsou udržitelné obnovitelné energie a energeticky účinné zboží a služby, mimo jiné vypracováním politických rámců, jež povedou k využívání nejlepších dostupných technologií;
 d)
 uznávají, že dobrovolné iniciativy mohou přispět k dosažení a zachování vysoké úrovně ochrany životního prostředí a práce a doplnit domácí regulační opatření; každá smluvní strana proto v souladu se svým domácím právem nebo politikami podpoří rozvoj těchto iniciativ a účast na nich, včetně dobrovolných systémů zajišťujících udržitelný rozvoj, jako je spravedlivý a etický obchod a ekoznačky, a
 e)
 souhlasí, že budou v souladu se svým domácím právem nebo politikami podporovat sociální odpovědnost podniků za předpokladu, že uvedená opatření nejsou uplatňována způsobem, který by sloužil jako prostředek svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi smluvními stranami nebo zastřeného omezování obchodu; opatření na podporu sociální odpovědnosti podniků zahrnují mimo jiné výměnu informací a osvědčených postupů, vzdělávání, odborné přípravy a technické poradenství; v tomto ohledu se každá smluvní strana drží příslušných mezinárodně dohodnutých nástrojů, jež schválila nebo podporuje, jako jsou Pokyny pro nadnárodní podniky Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Global Compact OSN a Tripartitní deklarace o zásadách pro nadnárodní společnosti a sociální politiku MOP.
 Článek 13.11
 Vědecké informace
 Při přípravě a provádění opatření zaměřených na ochranu životního prostředí nebo pracovních podmínek, jež mohou mít vliv na obchod a investice, zohlední každá smluvní strana příslušné dostupné vědecké a technické informace, informace týkající se inovací a příslušné mezinárodní normy, pokyny či doporučení, včetně zásady předběžné opatrnosti.
 Článek 13.12
 Transparentnost
 Každá smluvní strana v souladu se svým domácím právem a kapitolou 14 (Transparentnost) zajistí, aby byla veškerá opatření, jejichž cílem je ochrana životního prostředí a pracovních podmínek, jež mohou mít vliv na obchod a investice, připravována, zaváděna a uplatňována transparentně, aby byla včas oznámena zainteresovaným osobám a aby tyto osoby měly příležitost se k nim vyjádřit.
 Článek 13.13
 Přezkum dopadu na udržitelnost
 Smluvní strany společně či jednotlivě přezkoumávají, sledují


text:
a posuzují dopad provádění této dohody na udržitelný rozvoj prostřednictvím svých politik, postupů, participačních procesů a institucí.
 Článek 13.14
 Spolupráce v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje
 1. Smluvní strany uznávají důležitost spolupráce v obchodních aspektech udržitelného rozvoje za účelem dosažení cílů této kapitoly, a mohou proto spolupracovat mimo jiné v těchto oblastech:
 a)
 obchod a udržitelný rozvoj v rámci mezinárodních fór, včetně MOP, ASEM, programu OSN pro životní prostředí a podle vícestranných dohod o životním prostředí;
 b)
 výměna informací a zkušeností ohledně metodik a ukazatelů k posouzení dopadu na udržitelnost obchodu;
 c)
 dopad právních předpisů, norem a standardů v oblasti práce a životního prostředí na obchod a investice, jakož i dopad obchodních nebo investičních pravidel na práci a životní prostředí, včetně vypracování strategií a politik udržitelného rozvoje;
 d)
 sdílení zkušeností s podporou ratifikace a prováděním základních, prioritních a jiných aktuálních úmluv MOP a vícestranných dohod o životním prostředí s významem pro obchod;
 e)
 obchodní aspekty Agendy důstojné práce MOP, zejména vzájemné souvislosti mezi obchodem a plnou a produktivní zaměstnaností pro všechny, včetně mladých, žen a osob se zdravotním postižením, přizpůsobení trhu práce, základní a jiné pracovní normy, statistiky práce, rozvoj lidských zdrojů a celoživotní učení, sociální ochrana pro všechny, včetně zranitelných a znevýhodněných skupin, jako jsou migrující pracovníci, ženy, mladí a lidé se zdravotním postižením, a sociální začleňování, sociální dialog a rovnost žen a mužů;
 f)
 obchodní aspekty vícestranných dohod o životním prostředí, včetně celní spolupráce;
 g)
 obchodní aspekty současného a budoucího mezinárodního režimu v oblasti změny klimatu, včetně prostředků na podporu nízkouhlíkových technologií a energetické účinnosti;
 h)
 sdílení informací a zkušeností týkajících se systémů osvědčování a označování, včetně ekoznaček;
 i)
 podpora sociální odpovědnosti podniků, a to i pokud jde o mezinárodně dohodnuté nástroje, které každá smluvní strana schválila nebo podporuje;
 j)
 s obchodem související opatření na podporu zachování a udržitelného využívání biologické rozmanitosti, včetně mapování, posuzování a hodnocení ekosystémů a jejich služeb, a boj proti nezákonnému mezinárodnímu obchodu s druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin;
 k)
 s obchodem související opatření na podporu zachování a udržitelného obhospodařování lesů s cílem omezit odlesňování a nezákonnou těžbu dřeva;
 l)
 s obchodem související opatření na podporu udržitelných rybolovných postupů a obchodu s udržitelně řízenými produkty rybolovu a
 m)
 sdílení informací a zkušeností o obchodních aspektech týkajících se definice a provádění strategií a politik růstu udržitelného z hlediska životního prostředí, k nimž se mimo jiné řadí udržitelná výroba a spotřeba, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a technologie šetrná k životnímu prostředí.
 2. Smluvní strany sdílejí informace a zkušenosti za účelem přípravy a uskutečňování činností spolupráce a budování kapacit v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje.
 3. Smluvní strany mohou v souladu s kapitolou 16 (Spolupráce a budování kapacit) spolupracovat v oblastech uvedených v odstavci 1, mimo jiné prostřednictvím:
 a)
 workshopů, seminářů, školení, dialogů umožňujících sdílet znalosti, zkušenosti a osvědčené postupy;
 b)
 studií a
 c)
 technické pomoci a případně budování kapacit.
 Smluvní strany se mohou dohodnout na jiných formách spolupráce.
 Článek 13.15
 Institucionální ustanovení
 1. Každá smluvní strana určí v rámci


text:
svých správních orgánů kontaktní místo pro účely provádění této kapitoly.
 2. Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj zřízený článkem 17.2 (Specializované výbory) se skládá z vyšších úředníků státní správy každé smluvní strany nebo z úředníků, které určí.
 3. Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj se sejde do jednoho roku po dni vstupu této dohody v platnost a poté podle potřeby, aby přezkoumal provádění této kapitoly, včetně spolupráce podle článku 13.14 (Spolupráce v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje). Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj přijme svůj jednací řád a formuluje své závěry na základě vzájemné dohody.
 4. Každá smluvní strana svolá novou nebo se obrátí na stávající domácí poradní skupinu nebo skupiny pro udržitelný rozvoj s úkolem poskytovat poradenství ohledně provádění této kapitoly. Každá smluvní strana si zvolí své vnitřní postupy pro zřízení domácí poradní skupiny či skupin a pro jmenování členů takové skupiny či skupin. Skupina či skupiny jsou složeny z nezávislých zastupujících organizací, zajišťujících vyvážené zastoupení nezávislých zúčastněných stran z hospodářské, sociální a environmentální oblasti, mimo jiné včetně organizací zastupujících zaměstnavatele a pracovníky, podnikatelských skupin a organizací na ochranu životního prostředí. Každá domácí poradní skupina může z vlastního podnětu své smluvní straně předkládat stanoviska či doporučení ohledně provádění této kapitoly.
 5. Členové domácí poradní skupiny či skupin každé smluvní strany se scházejí na společném fóru, aby vedli dialog o aspektech obchodu mezi smluvními stranami souvisejících s udržitelným rozvojem. Na základě vzájemné dohody mohou domácí poradní skupiny obou smluvních stran na schůze společného fóra přizvat další zainteresované strany. Základem fóra je vyvážené zastoupení zúčastněných stran z hospodářské, sociální a environmentální oblasti. Zápis z každého zasedání společného fóra se předloží Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj a následně se zveřejní.
 6. Pokud se smluvní strany nedohodnou jinak, schází se společné fórum jednou ročně společně se zasedáními Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj. Při té příležitosti předloží smluvní strany společnému fóru aktuální informace o provádění této kapitoly. Smluvní strany se na činnosti společného fóra dohodnou nejpozději do jednoho roku po dni vstupu této dohody v platnost.
 Článek 13.16
 Vládní konzultace
 1. Dojde-li k rozporu ohledně jakékoli záležitosti spadající do působnosti této kapitoly, mohou smluvní strany využít pouze postupy stanovené v tomto článku a v článku 13.17 (Panel odborníků). Nestanoví-li se v této kapitole jinak, kapitola 15 (Řešení sporů) a její příloha 15-C (Mechanismus mediace) se na tuto kapitolu nevztahují. Příloha 15-A (Jednací řád) se použije obdobně v souladu s čl. 13.17 (Panel odborníků) odst. 2.
 2. Smluvní strana může požádat druhou smluvní stranu o konzultace ohledně jakékoli záležitosti spadající do působnosti této kapitoly doručením písemné žádosti kontaktnímu místu druhé smluvní strany. Smluvní strana ve své žádosti záležitost jasně popíše, zformuluje problém a poskytne stručný přehled požadavků podle této kapitoly, přičemž uvede příslušná ustanovení a vysvětlí, jak se problém dotýká cílů této kapitoly, a uvede jakékoli jiné informace, které považuje za důležité. Konzultace začnou okamžitě poté, co o ně smluvní strana požádá.
 3. Smluvní strany vynaloží veškeré úsilí, aby záležitost vyřešily k vzájemné spokojenosti. Během konzultací je zvláštní pozornost věnována konkrétním problémům a


text:
zájmům smluvní strany, která je rozvojovou zemí. Smluvní strany případně náležitě vezmou v úvahu činnosti MOP nebo příslušných vícestranných environmentálních organizací nebo subjektů a na základě společné dohody mohou tyto organizace nebo subjekty, nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osobu, které považují za způsobilé, požádat o radu, aby mohly záležitost komplexně přezkoumat.
 4. Pokud se některá smluvní strana domnívá, že danou záležitost je třeba dále prodiskutovat, může doručením své písemné žádosti kontaktnímu místu druhé smluvní strany požádat o svolání Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj, aby danou záležitost projednal. Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj neprodleně zasedne a vynasnaží se danou záležitost vyřešit.
 5. Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj může v případě potřeby požádat o radu domácí poradní skupinu nebo skupiny kterékoli smluvní strany nebo obou smluvních stran nebo o jinou odbornou pomoc s cílem usnadnit svou analýzu.
 6. Nedohodnou-li se smluvní strany jinak, veškerá usnesení smluvních stran v dané záležitosti se zveřejní.
 Článek 13.17
 Panel odborníků
 1. Pokud Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj záležitost uspokojivě nevyřeší do120 dnů od doručení žádosti o konzultace podle článku 13.16 (Vládní konzultace) nebo v delší lhůtě, na které se obě smluvní strany dohodly, může smluvní strana písemnou žádostí zaslanou kontaktnímu místu druhé smluvní strany požádat, aby byl svolán panel odborníků a danou záležitost projednal.
 2. Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj stanoví po vstupu této dohody v platnost jednací řád panelu odborníků pro jakékoliv procedurální záležitosti, na které se nevztahuje tento článek. Pokud se Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj nedohodne jinak, použije se do doby, než bude daný jednací řád stanoven, obdobně jednací řád obsažený v příloze 15-A (Jednací řád), přičemž se zohlední povaha práce panelu odborníků.
 3. Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj na svém prvním zasedání po vstupu této dohody v platnost sestaví seznam nejméně patnácti osob, které jsou ochotny a schopny účastnit se jednání panelu odborníků. Tento seznam sestává ze tří dílčích seznamů: jeden dílčí seznam za každou smluvní stranu a jeden dílčí seznam osob, které nejsou státními příslušníky ani jedné smluvní strany a mohou zastávat funkci předsedy panelu odborníků. Každá smluvní strana navrhne pro svůj dílčí seznam nejméně pět osob, které mohou být jmenovány odborníky. Smluvní strany rovněž vyberou nejméně pět osob na dílčí seznam předsedů. Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj na svých zasedáních seznam přezkoumá a zajistí, aby na něm vždy bylo přinejmenším patnáct osob.
 4. Seznam uvedený v odstavci 3 obsahuje osoby s odbornými znalostmi nebo zkušenostmi v oblasti pracovního práva a práva životního prostředí, otázek, které upravuje tato kapitola, nebo řešení sporů vzniklých v rámci mezinárodních dohod. Tyto osoby musí být nezávislé, zastávat tuto funkci jako soukromé osoby a nejednat podle pokynů žádné organizace nebo vlády, pokud jde o záležitosti související s předmětnou záležitostí, ani být spojeny s vládou žádné smluvní strany. Zásady stanovené v příloze 15-B (Kodex chování pro rozhodce a mediátory) se použijí na odborníky obdobně, s přihlédnutím k povaze jejich práce.
 5. Panel odborníků se skládá ze tří členů, nedohodnou-li se smluvní strany jinak. Do 30 dnů ode dne, kdy


text:
dožádaná smluvní strana obdrží žádost o ustavení panelu odborníků, zahájí smluvní strany vzájemnou konzultaci s cílem dosáhnout dohody ohledně složení panelu. Nejsou-li smluvní strany schopny dohodnout se na složení panelu odborníků v tomto časovém rámci, vyberou předsedu vzájemnou dohodou z příslušného dílčího seznamu uvedeného v odstavci 3 nebo, nemohou-li v této věci do dalších sedmi dnů dosáhnout dohody, losem. Každá smluvní strana vybere jednoho odborníka, jenž splňuje požadavky podle odstavce 4, do čtrnácti dnů od konce třicetidenní lhůty. Smluvní strany se mohou dohodnout, že v panelu odborníků bude zasedat jakýkoli jiný odborník splňující požadavky podle odstavce 4. Nebylo-li o složení panelu odborníků rozhodnuto ve lhůtě 44 dnů ode dne, kdy dožádaná smluvní strana obdržela žádost o ustavení panelu odborníků, budou zbývající odborníci vybráni do sedmi dnů losem z dílčího seznamu uvedeného v odstavci 3 obsahujícího osoby navržené smluvní stranou či smluvními stranami, jež postup nedokončily. Pokud seznam uvedený v odstavci 3 nebyl dosud sestaven, vyberou se odborníci losem z řad osob, které byly formálně navrženy oběma smluvními stranami, nebo jednou smluvní stranou, pokud návrh učinila pouze jedna smluvní strana. Za den ustavení panelu odborníků se považuje den, kdy byl vybrán poslední ze tří odborníků.
 6. Pokud se smluvní strany nedohodnou do sedmi dnů ode dne ustavení panelu odborníků jinak, je panel zmocněn:
 „s ohledem na příslušná ustanovení kapitoly o Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj projednat záležitost, která mu byla předložena v žádosti o ustavení panelu odborníků, a vydat v souladu s odstavcem 8 tohoto článku zprávy s doporučeními ohledně řešení předmětné záležitosti.“
 7. V záležitostech týkajících se dodržování vícestranných dohod, jak stanoví články 13.4 (Vícestranné pracovní normy a dohody) a 13.5 (Vícestranné dohody v oblasti životního prostředí), by měl panel odborníků požádat o informace a poradenství MOP nebo subjekty příslušné vícestranné dohody v oblasti životního prostředí. Veškeré informace získané podle tohoto odstavce musí být předloženy smluvním stranám k vyjádření.
 8. Panel odborníků vydá smluvním stranám průběžnou a závěrečnou zprávu. Tyto zprávy musí obsahovat zjištěné skutečnosti, použitelnost příslušných ustanovení a základní zdůvodnění zjištění a doporučení. Panel odborníků vydá smluvním stranám průběžnou zprávu do 90 dnů ode dne svého ustavení. Kterákoli smluvní strana smí panelu odborníků předložit písemné poznámky k předběžné zprávě do 45 dnů od jejího vydání. Po zvážení těchto případných písemných poznámek může panel odborníků zprávu upravit a provést jakákoli další zjišťování, jež považuje za vhodná. Panel odborníků předloží smluvním stranám závěrečnou zprávu do 150 dnů ode dne svého ustavení. Pokud panel odborníků usoudí, že lhůty stanovené v tomto odstavci není možno dodržet, informuje o tom předseda panelu odborníků smluvní strany písemně a uvede důvody zpoždění a datum, k němuž panel odborníků průběžnou nebo závěrečnou zprávu hodlá vydat. Panel odborníků vydá závěrečnou zprávu do 180 dnů ode dne svého ustavení, nedohodnou-li se smluvní strany jinak. Závěrečná zpráva musí být zveřejněna, nerozhodnou-li se smluvní strany jinak.
 9. Smluvní strany projednají vhodné akce nebo opatření, jež mají být provedeny s přihlédnutím k závěrečné zprávě panelu odborníků a doporučením v ní obsažených. Dotčená smluvní strana informuje svou domácí poradní skupinu nebo skupiny


text:
a druhou smluvní stranu o svých rozhodnutích nebo veškerých akcích či opatřeních, jež mají být provedeny, nejpozději 90 dnů poté, co byla smluvním stranám závěrečná zpráva předložena, nebo v delší lhůtě, na které se smluvní strany dohodly. Kroky navazující na provádění takových akcí či opatření monitoruje Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj. Domácí poradní skupina nebo skupiny a společné fórum mohou v tomto ohledu předkládat své připomínky Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj.
 KAPTIOLA 14
 Transparentnost
 Článek 14.1
 Cíl a oblast působnosti
 Smluvní strany uznávají dopad, který mohou mít jejich právní prostředí a postupy na obchod a investice, a prosazují proto pro hospodářské subjekty, zejména pro malé a střední podniky, předvídatelné právní prostředí a účinné postupy.
 Článek 14.2
 Definice
 Pro účely této kapitoly se rozumí:
 a)
 „zainteresovanou osobou“ fyzická nebo právnická osoba, jež může být dotčena obecně použitelným opatřením, a
 b)
 „obecně použitelným opatřením“ právní předpisy, soudní rozhodnutí, postupy a obecně použitelná správní rozhodnutí, které mohou mít vliv na kteroukoli záležitost, na niž se vztahuje tato dohoda.
 Článek 14.3
 Zveřejňování
 1. Každá smluvní strana zajistí, aby obecně použitelné opatření:
 a)
 bylo včas zveřejněno prostřednictvím úředně stanoveného média, případně včetně elektronických prostředků, aby se s nimi mohly vlády a zainteresované osoby seznámit, a
 b)
 poskytovalo dostatečnou dobu mezi svým zveřejněním a nabytím účinnosti, s výjimkou případů, kdy to není možné z důvodu naléhavosti.
 2. Každá smluvní strana:
 a)
 se vynasnaží zveřejnit již ve vhodné rané fázi návrh na přijetí či změnu kteréhokoli obecně použitelného opatření, na vyžádání včetně vysvětlení cíle a důvodů návrhu;
 b)
 poskytne zainteresovaným osobám přiměřenou příležitost k podání připomínek k jakýmkoli návrhům na přijetí či změnu kteréhokoli obecně použitelného opatření, a zejména k této příležitosti poskytne dostatek času, s výjimkou případů, kdy to není možné z důvodu naléhavosti, a
 c)
 se vynasnaží zohlednit připomínky zainteresovaných osob v souvislosti s jakýmkoli návrhem na přijetí či změnu kteréhokoli obecně použitelného opatření.
 Článek 14.4
 Dotazy a kontaktní místa
 1. Každá smluvní strana po vstupu této dohody v platnost určí kontaktní místo, aby zajistila účinné provádění této dohody a usnadnila komunikaci mezi smluvními stranami o všech záležitostech, jichž se dohoda týká.
 2. Na žádost druhé smluvní strany určí kontaktní místo subjekt nebo úředníka, který je odpovědný za danou záležitost, a v případě potřeby poskytne pomoc, aby se usnadnila komunikace se žádající smluvní stranou.
 3. Každá smluvní strana v mezích svých dostupných zdrojů zavede nebo zachová vhodné mechanismy, včetně mechanismů stanovených v jiných kapitolách této dohody, pro odpovědi na dotazy zainteresovaných osob týkající se navrhovaných nebo platných obecně použitelných opatření a stanoví, jak budou uplatňovány. Dotazy mohou být vznášeny prostřednictvím kontaktních míst určených podle odstavce 1 nebo případně prostřednictvím jakéhokoli jiného mechanismu, není-li vytvořen zvláštní mechanismus podle této dohody.
 4. Každá smluvní strana stanoví mechanismy, které budou k dispozici zainteresovaným osobám, jež se snaží řešit problémy vyplývající z uplatňování obecně použitelného opatření podle této dohody.
 5. Smluvní strany uznávají, že odpovědi poskytnuté podle tohoto článku nemusí být definitivní ani právně závazné, nýbrž pouze informativní.
 6. Každá smluvní strana na žádost vysvětlí cíl a


text:
důvody obecně použitelného opatření.
 7. Na žádost smluvní strany poskytne druhá smluvní strana neprodleně informace a odpoví na otázky, jež vyvstanou ohledně jakéhokoli existujícího nebo navrženého obecně použitelného opatření, o němž se žádající smluvní strana domnívá, že by mohlo podstatně ovlivnit fungování této dohody, bez ohledu na to, zda byla žádající smluvní strana o dotčeném opatření předem uvědomena.
 Článek 14.5
 Správa obecně použitelných opatření
 Každá smluvní strana spravuje veškerá obecně použitelná opatření jednotným, objektivním, nestranným a přiměřeným způsobem. Při jejich uplatňování vůči konkrétním osobám, zboží nebo službám druhé smluvní strany každá smluvní strana:
 a)
 se vynasnaží zainteresované osoby, jichž se řízení přímo týká, v souladu se svými vnitřními postupy vhodným způsobem informovat, když je řízení zahájeno, přičemž uvede povahu řízení, právní základ pro zahájení řízení a obecný popis veškerých sporných otázek;
 b)
 poskytne těmto zainteresovaným osobám přiměřenou příležitost k předložení skutečností a argumentace na podporu jejich stanovisek dříve, než se přistoupí ke konečnému správnímu kroku, umožní-li to čas, povaha řízení a veřejný zájem, a
 c)
 zajistí, aby se její řízení zakládala na jejím domácím právu a byla s ním v souladu.
 Článek 14.6
 Přezkum a odvolání
 1. Každá smluvní strana v souladu se svým domácím právem zřídí nebo zachová soudní, rozhodčí nebo správní instance nebo řízení pro účely rychlého přezkumu a v odůvodněných případech nápravy správního aktu týkajícího se záležitostí, na které se vztahuje tato dohoda. Tyto instance nebo řízení musí být nestranné a nezávislé na úřadu nebo orgánu pověřeném zajišťováním dodržování správních předpisů a nesmějí mít žádný podstatný zájem na výsledku řízení.
 2. Každá smluvní strana zajistí, aby smluvní strany řízení měly před takovými instancemi nebo v takových řízeních právo na:
 a)
 přiměřenou příležitost k podpoře nebo obhajobě svých stanovisek a
 b)
 rozhodnutí založené na důkazech a předaných záznamech nebo, vyžaduje-li to její domácí právo, záznamech sestavených správním orgánem.
 3. Každá smluvní strana zajistí, s výhradou odvolání nebo dalšího přezkumu podle svého domácího práva, aby rozhodnutí uvedené v odst. 2 písm. b) vykonal úřad nebo orgán, o jehož správní akt se jednalo, a aby se jím v dané správní věci řídil.
 Článek 14.7
 Správné regulační postupy a řádná správní praxe
 1. Smluvní strany se dohodly, že budou spolupracovat při podpoře regulační kvality a výkonnosti, a to i prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů týkajících se jejich reforem právních předpisů a hodnocení jejich dopadu.
 2. Smluvní strany podporují zásady řádné správní praxe a dohodly se, že budou spolupracovat při jejich prosazování, a to i prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů.
 Článek 14.8
 Zvláštní pravidla
 Tato kapitola se použije, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v jiných kapitolách této dohody.
 KAPITOLA 15
 Řešení sporů
 Oddíl A
 Cíl a oblast působnosti
 Článek 15.1
 Cíl
 Cílem této kapitoly je zavést účinný a účelný mechanismus pro předcházení a řešení jakýchkoli sporů mezi smluvními stranami o výklad a uplatňování této dohody s cílem dosáhnout oboustranně přijatelného řešení.
 Článek 15.2
 Oblast působnosti
 Tato kapitola se použije při předcházení a řešení jakýchkoli sporů mezi smluvními stranami ohledně výkladu nebo uplatňování ustanovení této dohody, není-li v této dohodě


text:
stanoveno jinak.
 Oddíl B
 Konzultace a mediace
 Článek 15.3
 Konzultace
 1. Smluvní strany usilují o vyřešení jakýchkoli sporů uvedených v článku 15.2 (Oblast působnosti) prostřednictvím konzultací vedených v dobré víře s cílem dosáhnout oboustranně přijatelného řešení.
 2. Smluvní strana, jež si přeje zahájit konzultace, podá druhé smluvní straně a v kopii Výboru pro obchod zřízenému článkem 17.1 (Výbor pro obchod) písemnou žádost, ve které uvede sporné opatření a příslušná ustanovení této dohody.
 3. Konzultace se uskuteční do 30 dnů ode dne obdržení žádosti uvedené v odstavci 2 a probíhají na území dožádané smluvní strany, pokud se smluvní strany nedohodnou jinak. Konzultace se považují za ukončené do 45 dnů ode dne obdržení žádosti, pokud se obě smluvní strany nedohodnou, že budou v konzultacích pokračovat. Konzultace, zejména veškeré informace zveřejněné a stanoviska přijatá smluvními stranami, jsou důvěrné a nejsou jimi dotčena práva žádné smluvní strany v jakémkoli dalším řízení.
 4. V naléhavých situacích, včetně těch, které se týkají zboží podléhajícího rychlé zkáze, sezónního zboží či sezónních služeb, se konzultace zahájí do patnácti dnů ode dne obdržení žádosti uvedené v odstavci 2. Konzultace se považují za ukončené do dvaceti dnů ode dne obdržení žádosti uvedené v odstavci 2, pokud se obě smluvní strany nedohodnou, že budou v konzultacích pokračovat.
 5. Smluvní strana, která žádala o konzultace, může použít článek 15.5 (Zahájení rozhodčího řízení), pokud:
 a)
 druhá smluvní strana neodpoví na žádost o konzultace do patnácti dnů ode dne obdržení žádosti;
 b)
 se konzultace neuskuteční ve lhůtách stanových v odstavcích 3 nebo 4;
 c)
 se smluvní strany na konzultacích nedohodnou nebo
 d)
 konzultace byly uzavřeny, aniž by se dosáhlo oboustranně přijatelného řešení.
 6. V průběhu konzultací poskytne každá smluvní strana dostatek věcných informací, jež umožní posoudit, jak by sporné opatření mohlo ovlivnit fungování a uplatňování této dohody.
 Článek 15.4
 Mechanismus mediace
 Smluvní strany se mohou kdykoli dohodnout, že se zúčastní mediačního řízení podle přílohy 15-C (Mechanismus mediace) ohledně jakéhokoli opatření, jež má nepříznivý vliv na obchod nebo liberalizaci investic mezi smluvními stranami.
 Oddíl C
 Řízení o řešení sporu
 Pododdíl 1
 Rozhodčí řízení
 Článek 15.5
 Zahájení rozhodčího řízení
 1. Pokud se smluvním stranám nepodaří vyřešit spor konzultacemi podle článku 15.3 (Konzultace), může smluvní strana, která žádala o konzultace, požádat o ustavení rozhodčího tribunálu.
 2. Písemná žádost o ustavení rozhodčího tribunálu se zašle druhé smluvní straně a v kopii se předloží Výboru pro obchod. Žalující smluvní strana ve své žádosti uvede sporné opatření a vysvětlí, jak toto opatření porušuje ustanovení této dohody, aby byl zřejmý právní základ stížnosti.
 Článek 15.6
 Mandát rozhodčího tribunálu
 Nedohodnou-li se smluvní strany do deseti dnů ode dne výběru rozhodců jinak, je mandátem rozhodčího tribunálu:
 „s ohledem na příslušná ustanovení této dohody citovaná smluvními stranami přezkoumat záležitost, která mu byla předložena v žádosti o ustavení rozhodčího tribunálu podle článku 15.5 (Zahájení rozhodčího řízení), rozhodnout o souladu zkoumaného opatření s ustanoveními uvedenými v článku 15.2 (Oblast působnosti) a ve své zprávě uvést zjištěné skutečnosti, použitelnost příslušných ustanovení a základní zdůvodnění zjištění a doporučení v souladu s články 15.10 (Průběžná zpráva) a 15.11 (Závěrečná


text:
zpráva).“
 Článek 15.7
 Ustavení rozhodčího tribunálu
 1. Rozhodčí tribunál se skládá ze tří rozhodců.
 2. Do deseti dnů ode dne, kdy žalovaná smluvní strana obdrží žádost o ustavení rozhodčího tribunálu, zahájí smluvní strany konzultace s cílem dohodnout se na složení rozhodčího tribunálu.
 3. Nedohodnou-li se smluvní strany na složení rozhodčího tribunálu ve lhůtě stanovené v odstavci 2, může každá smluvní strana do deseti dnů od uplynutí této lhůty jmenovat rozhodce ze svého dílčího seznamu sestaveného podle článku 15.23 (Seznam rozhodců). Pokud některá smluvní strana nejmenuje rozhodce ze svého dílčího seznamu, vybere jej na žádost druhé smluvní strany předseda Výboru pro obchod nebo jeho zástupce losem z dílčího seznamu dané smluvní strany sestaveného podle článku 15.23 (Seznam rozhodců).
 4. Pokud se smluvní strany neshodnou na předsedovi rozhodčího tribunálu ve lhůtě stanovené v odstavci 2, vybere jej předseda Výboru pro obchod nebo jeho zástupce na žádost některé smluvní strany losem z dílčího seznamu předsedů sestaveného podle článku 15.23 (Seznam rozhodců).
 5. Předseda Výboru pro obchod nebo jeho zástupce vyberou rozhodce do pěti dnů od žádosti uvedené v odstavci 3 nebo 4.
 6. Za den ustavení rozhodčího tribunálu se považuje den, kdy všichni tři vybraní rozhodci oznámí smluvním stranám, že přijali své jmenování v souladu s přílohou 15-A (Jednací řád).
 7. Pokud v době podání žádosti podle odstavce 3 nebo 4 není některý ze seznamů uvedených v článku 15.23 (Seznam rozhodců) sestaven nebo neobsahuje-li dostatečný počet jmen, vyberou se rozhodci z řad osob, které byly formálně navrženy oběma smluvními stranami, nebo jednou smluvní stranou, pokud návrh učinila pouze jedna smluvní strana.
 Článek 15.8
 Řízení o řešení sporu u rozhodčího tribunálu
 1. Řízení o řešení sporu u rozhodčího tribunálu se řídí pravidly a postupy stanovenými v tomto článku a v příloze 15-A (Jednací řád) a 15-B (Kodex chování pro rozhodce a mediátory).
 2. Pokud se smluvní strany nedohodnou jinak, sejdou se s rozhodčím tribunálem do deseti dnů po dni jeho ustavení, aby určily všechny záležitosti, které smluvní strany nebo rozhodčí tribunál považují na vhodné, včetně harmonogramu řízení a odměny a výdajů rozhodců v souladu s přílohou 15-A (Jednací řád). Rozhodci a zástupci smluvních stran se tohoto jednání mohou zúčastnit prostřednictvím telefonu nebo videokonference.
 3. Místo slyšení se určí na základě vzájemné dohody smluvních stran. Nedohodnou-li se smluvní strany na místě slyšení, uskuteční se v Bruselu, je-li žalující smluvní stranou Vietnam, a v Hanoji, je-li žalující smluvní stranou Unie.
 4. Nestanoví-li příloha 15-A (Jednací řád) jinak, jsou slyšení přístupná veřejnosti.
 5. V souladu s přílohou 15-A dostanou smluvní strany příležitost být přítomny při jakýchkoli prezentacích, vyjádřeních, argumentech nebo protiargumentech učiněných během řízení. Veškeré informace nebo písemná podání předložené smluvní stranou rozhodčímu tribunálu, včetně případných připomínek k popisné části průběžné zprávy, odpovědí na dotazy rozhodčího tribunálu a připomínek k těmto odpovědím, se poskytnou druhé smluvní straně.
 6. Pokud se smluvní strany do tří dnů po dni ustavení rozhodčího tribunálu nedohodnou jinak, může rozhodčí tribunál v souladu s přílohou 15-A (Jednací řád) přijímat nevyžádaná písemná podání (podání amicus curiae) od fyzických nebo právnických osob usazených na území


text:
smluvní strany.
 7. V případě interních jednání jedná rozhodčí tribunál na neveřejném zasedání, kterého se účastní pouze rozhodci. Rozhodčí tribunál může povolit svým asistentům, aby byli na těchto jednáních přítomni. Jednání rozhodčího tribunálu a dokumenty jemu předložené se považují za důvěrné.
 Článek 15.9
 Předběžné rozhodnutí o naléhavosti
 Požaduje-li to smluvní strana, vydá rozhodčí tribunál do deseti dnů ode dne svého ustavení předběžné rozhodnutí, zda danou věc považuje za naléhavou.
 Článek 15.10
 Průběžná zpráva
 1. Rozhodčí tribunál vydá smluvním stranám průběžnou zprávu obsahující zjištěné skutečnosti, použitelnost příslušných ustanovení a základní zdůvodnění zjištění a doporučení nejpozději 90 dnů ode dne svého ustavení. Pokud rozhodčí tribunál usoudí, že tuto lhůtu není možno dodržet, vyrozumí o tom předseda rozhodčího tribunálu písemně smluvní strany a Výbor pro obchod s uvedením důvodů zpoždění a data předpokládaného vydání průběžné zprávy. Rozhodčí tribunál vydá průběžnou zprávu v každém případě do 120 dnů ode dne svého ustavení.
 2. Do čtrnácti dnů od obdržení průběžné zprávy může kterákoli smluvní strana podat rozhodčímu tribunálu písemnou žádost, včetně připomínek, aby přezkoumal konkrétní aspekty této zprávy.
 3. V naléhavých případech, včetně v těch, které se týkají zboží podléhajícího rychlé zkáze nebo sezónního zboží či služeb, vynaloží rozhodčí tribunál veškeré úsilí, aby vydal předběžnou zprávu do 45 dnů, avšak v každém případě ne později než 60 dnů po dni svého ustavení. Do sedmi dnů od obdržení průběžné zprávy může kterákoli smluvní strana podat rozhodčímu tribunálu písemnou žádost, včetně připomínek, aby přezkoumal konkrétní aspekty této zprávy.
 4. Rozhodčí tribunál posoudí písemné žádosti i připomínky smluvních stran týkající se průběžné zprávy a poté může svou zprávu změnit a provést jakékoli další šetření, které považuje za nezbytné.
 Článek 15.11
 Závěrečná zpráva
 1. Rozhodčí tribunál vydá smluvním stranám a Výboru pro obchod závěrečnou zprávu do 120 dnů ode dne svého ustavení. Pokud rozhodčí tribunál usoudí, že tuto lhůtu není možno dodržet, uvědomí o tom předseda rozhodčího tribunálu písemně smluvní strany a Výbor pro obchod s uvedením důvodů zpoždění a data předpokládaného vydání závěrečné zprávy. Rozhodčí tribunál vydá závěrečnou zprávu v každém případě do 150 dnů ode dne svého ustavení.
 2. V naléhavých případech, včetně těch, které se týkají zboží podléhajícího rychlé zkáze nebo sezónního zboží či služeb, vynaloží rozhodčí tribunál veškeré úsilí, aby byla závěrečná zpráva vydána do 60 dnů ode dne jeho ustavení. Rozhodčí tribunál vydá závěrečnou zprávu v každém případě do 75 dnů ode dne svého ustavení.
 3. Závěrečná zpráva obsahuje dostatečný rozbor argumentů vznesených ve fázi průběžného přezkumu a jasné odpovědi na připomínky smluvních stran.
 Pododdíl 2
 Splnění požadavků
 Článek 15.12
 Splnění požadavků závěrečné zprávy
 Žalovaná smluvní strana přijme veškerá nezbytná opatření, aby neprodleně a v dobré víře splnila požadavky závěrečné zprávy.
 Článek 15.13
 Přiměřená lhůta pro splnění požadavků
 1. Není-li okamžité splnění možné, snaží se smluvní strany dohodnout na lhůtě pro splnění požadavků závěrečné zprávy. V takovém případě žalovaná smluvní strana nejpozději 30 dnů po obdržení závěrečné zprávy oznámí žalující smluvní straně a Výboru pro obchod, jakou dobu pro splnění požadavků potřebuje (dále jen „přiměřená lhůta“).
 2. Pokud se smluvní strany nedohodnou na přiměřené