text: zahrne do své listiny WTO pro celní území EU-27 a učiní vázanými koncese, které byly uvedeny na předchozí listině pro celní území EU-25, se změnami uvedenými v tomto dopise.Zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené USA pro "drůbeží maso a poživatelné drůbeží droby, čerstvé, chlazené nebo zmrazené" o 4680 tun, přičemž současné sazby v rámci kvóty budou zachovány (čísla položek v sazebníku 0207 1110, 0207 1130, 0207 1190, 0207 1210, 0207 1290, 0207 1310, 0207 1320, 0207 1330, 0207 1340, 0207 1350, 0207 1360, 0207 1370, 0207 1410, 0207 1420, 0207 1430, 0207 1440, 0207 1450, 0207 1460, 0207 1470, 0207 2410, 0207 2490, 0207 2510, 0207 2590, 0207 2610, 0207 2620, 0207 2630, 0207 2640, 0207 2650, 0207 2660, 0207 2670, 0207 2680, 0207 2710, 0207 2720, 0207 2730, 0207 2740, 0207 2750, 0207 2760, 0207 2770, 0207 2780);zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU přidělené USA pro "zmrazené vykostěné kýty a hřbety" o 200 tun, přičemž současná sazba v rámci kvóty ve výši 250 EUR/t bude zachována (čísla položek v sazebníku ex 0203 1955 a ex 0203 2955);vytvoření zvláštní celní kvóty přidělené USA ve výši 1550 tun pro "potravinové přípravky", se sazbou v rámci kvóty "zemědělský prvek" (číslo položky v sazebníku 2106 9098);zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU pro "dělené maso z domácích prasat, čerstvé, chlazené nebo zmrazené, též s kostí, kromě panenské svíčkové předkládané samostatně" o 600 tun (erga omnes), přičemž stávající sazby v rámci kvóty budou zachovány (čísla položek v sazebníku 0203 1211, 0203 1219, 0203 1911, 0203 1913, 0203 1915, ex 0203 1955, 0203 1959, 0203 2211, 0203 2219, 0203 2911, 0203 2913, 0203 2915, ex 0203 2955, 0203 2959);zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU pro "dělené kuřecí maso, čerstvé, chlazené nebo zmrazené" o 500 tun (erga omnes), přičemž stávající sazby v rámci kvóty budou zachovány (čísla položek v sazebníku 0207 1310, 0207 1320, 0207 1330, 0207 1340, 0207 1350, 0207 1360, 0207 1370, 0207 1420, 0207 1430, 0207 1440, 0207 1460);zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU pro "dělené maso drůbeže" o 400 tun (erga omnes), přičemž stávající sazba v rámci kvóty ve výši 795 EUR/t bude zachována (číslo položky v sazebníku 0207 1410);zvýšení stávajícího objemu celní kvóty EU pro "maso z krocanů a krůt, čerstvé, chlazené nebo zmrazené" o 580 tun (erga omnes), přičemž stávající sazby v rámci kvóty budou zachovány (čísla položek v sazebníku 0207 2410, 0207 2490, 0207 2510, 0207 2590, 0207 2610, 0207 2620, 0207 2630, 0207 2640, 0207 2650, 0207 2660, 0207 2670, 0207 2680, 0207 2730, 0207 2740, 0207 2750, 0207 2760, 0207 2770).Nebudou-li všechny vnitřní postupy, které jsou na straně EU nezbytné, aby byly změny uvedené v tomto dopise zahrnuty jako vázané do její listiny WTO, dokončeny do 60 dnů před uplynutím lhůty, ve které mohou USA uplatnit své právo odvolat v podstatě rovnocenné koncese podle článku XXVIII GATT, požádá EU, aby Rada WTO pro obchod se zbožím povolila před uplynutím této lhůty její prodloužení. Prodloužení lhůty musí být dostatečné, aby bylo zajištěno, že všechny vnitřní postupy EU budou


text: dokončeny do 60 dnů před uplynutím lhůty, ve které mohou USA uplatnit svá práva podle článku XXVIII GATT.2. Současně s jednáním o výše uvedených změnách a rovněž v souvislosti s rozšířením celního území Evropské unie o Bulharskou republiku a Rumunsko předloží Spojené státy americké do 21 dnů od vstupu této dohody v platnost ke zveřejnění ve Federálním rejstříku oznámení o změnách dovozních celních kvót přidělených pro Evropskou unii pro sýry v doplňkových poznámkách USA 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23 a 25 ke kapitole 04 harmonizovaného celního sazebníku Spojených států amerických, aby se zohlednilo rozšíření celního území Evropské unie o Bulharsko a Rumunsko.3. Na žádost kterékoli strany se mohou kdykoli uskutečnit konzultace týkající se jakékoli z uvedených záležitostí.Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdil souhlas Vaší vlády s obsahem tohoto dopisu. Dovoluji si navrhnout, aby v takovém případě tento dopis a Vaše potvrzení společně tvořily dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými (dále jen "dohoda").Evropská unie a Spojené státy americké si vzájemně písemně oznámí dokončení veškerých vnitřních postupů nezbytných pro vstup dohody v platnost. Tato dohoda vstupuje v platnost čtrnáctým dnem po dni obdržení posledního oznámení."Mám tu čest Vám tímto vyjádřit souhlas své vlády s výše citovaným dopisem.S úctouСъставено в Женева наHecho en Ginebra, elV Ženevě dneUdfærdiget i Genève, denGeschehen zu Genf amGenf,Έγινε στη Γενεύη, στιςDone at Geneva,Fait à Genève, leFatto a Ginevra, addìŽenēvā,Priimta ŽenevojeKelt Genfben,Magħmul f’Ġinevra,Gedaan te Genève,Sporządzono w Genewie dniaFeito em Genebra,Întocmit la Geneva laV ŽeneveV Ženevi,Tehty GenevessäUtfärdat i Genève den+++++ TIFF +++++От името на Съединените американски щатиEn nombre de los Estados Unidos de AméricaZa Spojené státy americkéPå vegne af Amerikas Forenede StaterIm Namen der Vereinigten Staaten von AmerikaAmeerika Ühendriikide nimelΕξ ονόματος των Ηνωμένων Πολιτειών της ΑμερικήςOn behalf of the United States of AmericaAu nom des États-Unis d'AmériquePer degli Stati Uniti d’AmericaAmerikas Savienoto Valstu vārdā —Jungtinių Amerikos Valstijų varduAz Amerikai Egyesült Államok nevébenF’isem l-Istati Uniti tal-AmerikaVoor de Verenigde Staten van AmerikaW imieniu Stanów Zjednoczonych AmerykiEm nome dos Estados Unidos da AméricaÎn numele Statelor Unite ale AmericiiV mene Spojených štátov americkýchV imenu Združenih držav AmerikeAmerikan yhdysvaltojen puolestaPå Amerikas förenta staters vägnar+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
 26.10.2012
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 326/1
 PROTOKOL (č. 7)
 O VÝSADÁCH A IMUNITÁCH EVROPSKÉ UNIE
 VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,
 BEROUCE V ÚVAHU, že podle článku 343 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (ESAE) požívají Evropská unie a ESAE na území členských států imunit a výsad nezbytných pro plnění svého poslání,
 SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie a ke Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii:
 KAPITOLA I
 MOVITÝ A NEMOVITÝ MAJETEK, POHLEDÁVKY A OPERACE EVROPSKÉ UNIE
 Článek 1
 Prostory a budovy Unie jsou nedotknutelné. Jsou vyloučeny z domovních prohlídek, rekvizic, zabavení či vyvlastnění. Majetek a pohledávky Unie se nemohou stát předmětem jakéhokoli výkonu správního nebo soudního rozhodnutí bez zmocnění Soudního dvora.
 Článek 2
 Archivy Unie jsou nedotknutelné.
 Článek 3
 Unie, její pohledávky, příjmy a ostatní majetek jsou osvobozeny od veškerých přímých daní.
 Vlády členských států přijímají, kdykoli je to možné, vhodná opatření umožňující prominutí nebo navrácení nepřímých daní a poplatků z prodeje, které tvoří součást ceny věcí movitých nebo nemovitostí, jestliže Unie uskuteční pro své úřední potřeby větší nákupy, jejichž cena zahrnuje daně a poplatky tohoto druhu. Prováděním těchto opatření nesmí být narušena hospodářská soutěž v rámci Unie.
 Osvobození se nevztahuje na daně, dávky a poplatky představující pouze odměnu za veřejně prospěšné služby.
 Článek 4
 Unie je osvobozena od veškerých cel, zákazů a omezení při dovozu a vývozu, pokud jde o předměty určené pro její úřední potřebu; takto dovezené předměty nebudou zcizeny úplatně ani bezúplatně na území země, na něž budou dovezeny, jinak než za podmínek schválených vládou příslušné země.
 Unie je rovněž osvobozena od veškerých cel a od zákazu a omezení při dovozu a vývozu svých publikací.
 KAPITOLA II
 KOMUNIKACE A PRŮKAZY
 Článek 5
 (bývalý článek 6)
 Orgány Unie požívají pro svou úřední komunikaci a předávání veškerých dokumentů na území všech členských států stejného zacházení, jaké daný stát přiznává diplomatickým zastoupením.
 Úřední korespondence a jiná úřední komunikace orgánů Unie nepodléhá cenzuře.
 Článek 6
 (bývalý článek 7)
 Předsedové orgánů Unie mohou vydávat členům a zaměstnancům orgánů Unie průkazy, jejichž formu stanoví Rada prostou většinou a jež úřady členských států uznávají za platné cestovní doklady. Tyto průkazy jsou vydávány úředníkům a jiným zaměstnancům za podmínek stanovených služebním a pracovním řádem Unie.
 Komise může uzavřít dohody umožňující uznávat tyto průkazy za platné cestovní doklady na území třetích zemí.
 KAPITOLA III
 ČLENOVÉ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
 Článek 7
 (bývalý článek 8)
 Volný pohyb členů Evropského parlamentu, kteří jedou na místo zasedání Evropského parlamentu nebo se z něj vracejí, nepodléhá žádným omezením správní či jiné povahy.
 Členům Evropského parlamentu při celním odbavení a při devizové kontrole:
 a)
 přiznává jejich vlastní vláda stejné výhody, jaké přiznává vyšším úředníkům pohybujícím se v zahraničí při plnění dočasného úředního poslání,
 b)
 přiznávají vlády ostatních členských států stejné výhody, jaké přiznávají zástupcům zahraničních vlád při plnění dočasného úředního poslání.
 Článek 8
 (bývalý článek 9)
 Členové Evropského parlamentu nemohou být vyšetřováni, zadrženi nebo stíháni pro


text:
své názory či hlasování během výkonu své funkce.
 Článek 9
 (bývalý článek 10)
 V průběhu zasedání Evropského parlamentu jeho členové:
 a)
 na území vlastního státu požívají imunit přiznávaných členům parlamentu vlastního státu,
 b)
 na území všech ostatních členských států nemohou být zadrženi ani soudně stíháni.
 Jsou chráněni imunitou rovněž během cesty na místo zasedání Evropského parlamentu a při návratu z něj.
 Imunity se nelze dovolávat v případě přistižení při činu; Evropský parlament je oprávněn svého člena imunity zbavit.
 KAPITOLA IV
 ZÁSTUPCI ČLENSKÝCH STÁTŮ ÚČASTNÍCÍ SE ČINNOSTI ORGÁNŮ EVROPSKÉ UNIE
 Článek 10
 (bývalý článek 11)
 Zástupci členských států, kteří se účastní činnosti orgánů Unie, jejich poradci a techničtí experti požívají po dobu výkonu své činnosti a během cest na místo zasedání nebo při návratu z něj obvyklých výsad, imunit a výhod.
 Tento článek se vztahuje rovněž na členy poradních orgánů Unie.
 KAPITOLA V
 ÚŘEDNÍCI A JINÍ ZAMĚSTNANCI EVROPSKÉ UNIE
 Článek 11
 (bývalý článek 12)
 Na území všech členských států úředníci a jiní zaměstnanci Unie bez ohledu na svou státní příslušnost:
 a)
 jsou vyňati z pravomoci soudů pro úkony spojené s výkonem jejich funkce, včetně ústních a písemných projevů, s výhradou použití ustanovení smluv jednak o pravidlech určujících odpovědnost úředníků a jiných zaměstnanců vůči Unii a jednak o příslušnosti Soudního dvora Evropské unie rozhodovat spory mezi Unií a jejich úředníky a jinými zaměstnanci. Této imunity požívají i po ukončení své funkce,
 b)
 nepodléhají oni ani jejich manželé či manželky a jimi vyživovaní rodinní příslušníci předpisům omezujícím přistěhovalectví a určujícím náležitosti přihlašování cizinců,
 c)
 požívají v oblasti měnových a devizových předpisů výhod přiznávaných obvykle zaměstnancům mezinárodních organizací,
 d)
 požívají práva bezcelně dovážet bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby v souvislosti s prvním nástupem do funkce v dané zemi a práva bezcelně zpětně vyvézt bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby při ukončení výkonu funkce v dané zemi, v obou případech s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno,
 e)
 požívají práva bezcelně dovézt automobil pro svou osobní potřebu, který získali v zemi svého posledního pobytu nebo v zemi, jejímiž jsou státními příslušníky, za podmínek daného vnitřního trhu, a bezcelně zpětně vyvézt automobil, s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno.
 Článek 12
 (bývalý článek 13)
 Platy, mzdy a služební požitky, které poskytuje Unie svým úředníkům a jiným zaměstnancům, podléhají dani ve prospěch Unie, jejíž podmínky a způsob vybírání stanoví Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a po konzultaci s dotčenými orgány formou nařízení.
 Úředníci a jiní zaměstnanci jsou osvobozeni od vnitrostátních daní z platů, mezd a požitků, které jim poskytuje Unie.
 Článek 13
 (bývalý článek 14)
 S úředníky a jinými zaměstnanci Unie, kteří si výlučně z důvodů výkonu svých funkcí ve službách Unie zřizují bydliště na území členského státu jiného, než jehož jsou daňovými rezidenty, je pro účely vybírání daní z příjmu, z majetku a dědické daně a dodržování smluv o zamezení dvojího zdanění, uzavřených mezi členskými zeměmi Unie, zacházeno jak ve státě, v němž pobývají, tak ve státě,


text:
jehož jsou daňovými rezidenty, tak, jako by si zachovali své původní bydliště v posledně jmenovaném státě, je-li tento stát členem Unie. Toto ustanovení se vztahuje rovněž na manžela nebo manželku, pokud nevykonává vlastní profesionální činnost, a na děti vyživované osobami uvedenými v tomto článku a v jejich péči.
 Movitý majetek ve vlastnictví osob uvedených v předchozím pododstavci, který se nachází na území státu pobytu, je osvobozen od dědické daně v tomto státě; pro stanovení této daně je tento majetek posuzován, jako by se nacházel ve státě, jehož jsou tyto osoby daňovými rezidenty, s výhradou práv třetích zemí a případného použití ustanovení mezinárodních smluv o zamezení dvojího zdanění.
 Při použití ustanovení tohoto článku se nepřihlíží k bydlišti získanému výlučně k výkonu funkcí ve službách jiných mezinárodních organizací.
 Článek 14
 (bývalý článek 15)
 Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a po konzultaci s dotčenými orgány rozhodují formou nařízení o stanovení systému sociálních dávek příslušejících úředníkům a jiným zaměstnancům Unie.
 Článek 15
 (bývalý článek 16)
 Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a po konzultaci s ostatními zúčastněnými orgány určí formou nařízení kategorie úředníků a jiných zaměstnanců Unie, na které se použijí všechna nebo některá ustanovení článku 11, čl. 12 druhého pododstavce a článku 13.
 Jména, funkce a adresy úředníků a jiných zaměstnanců zařazených do jednotlivých kategorií jsou pravidelně sdělovány vládám členských států.
 KAPITOLA VI
 VÝSADY A IMUNITY ZASTOUPENÍ TŘETÍCH ZEMÍ POVĚŘENÝCH U EVROPSKÉ UNIE
 Článek 16
 (bývalý článek 17)
 Členský stát, na jehož území se nachází sídlo Unie, přiznává zastoupením třetích zemí pověřeným u Unie obvyklé diplomatické imunity a výsady.
 KAPITOLA VII
 OBECNÁ USTANOVENÍ
 Článek 17
 (bývalý článek 18)
 Výsady, imunity a výhody jsou přiznávány úředníkům a jiným zaměstnancům Unie výhradně v zájmu Unie.
 Každý orgán Unie je povinen zbavit úředníka nebo jiného zaměstnance imunity ve všech případech, kdy podle jeho názoru zrušení této imunity není v rozporu se zájmy Unie.
 Článek 18
 (bývalý článek 19)
 Při uplatňování tohoto protokolu jednají orgány Unie ve vzájemné shodě s odpovědnými úřady příslušných členských států.
 Článek 19
 (bývalý článek 20)
 Články 11 až 14 a článek 17 se vztahují na předsedu Evropské rady.
 Vztahují se rovněž na členy Komise.
 Článek 20
 (bývalý článek 21)
 Články 11 až 14 a článek 17 se vztahují na soudce, generální advokáty, vedoucí soudní kanceláře a pomocné zpravodaje při Soudním dvoru Evropské unie, aniž je dotčen článek 3 Protokolu o statutu Soudního dvora Evropské unie týkající se vynětí soudců a generálních advokátů z pravomoci soudů.
 Článek 21
 (bývalý článek 22)
 Tento protokol se vztahuje rovněž na Evropskou investiční banku, na členy jejích orgánů, její zaměstnance a zástupce členských států, kteří se účastní její činnosti; ustanovení protokolu o statutu této banky tím nejsou dotčena.
 Evropská investiční banka je rovněž osvobozena od veškerých daní a obdobných poplatků v souvislosti se zvýšením svého základního kapitálu a od různých formalit, které jsou s tím spojeny ve státě, na jehož území se nachází její sídlo. Rovněž její rozpuštění či likvidace nepodléhá poplatkům. Kromě toho činnost banky a jejích orgánů vykonávaná na základě statutu nepodléhá


text:
dani z obratu.
 Článek 22
 (bývalý článek 23)
 Tento protokol se rovněž vztahuje na Evropskou centrální banku, na členy jejích orgánů a na její zaměstnance, aniž jsou dotčena ustanovení Protokolu o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky.
 Evropská centrální banka je rovněž osvobozena od veškerých daní a jiných poplatků v souvislosti se zvýšením jejího základního kapitálu a veškerých formalit, které s tím jsou spojeny ve státě, v němž má sídlo. Činnost Evropské centrální banky a jejích orgánů vykonávaná v souladu se statutem Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky nepodléhá dani z obratu.


text:
 23.6.2005
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 161/54
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 24/2005
 ze dne 8. února 2005,
 kterým se mění jednací řád Smíšeného výboru EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na čl. 92 odst. 3 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Jednací řád Smíšeného výboru EHP byl přijat rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 1/94 ze dne 8. února 1994 (1).
 (2)
 Na základě Aktu o podmínkách přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (2), jsou znění aktů ES, které mají být začleněny do příloh Dohody, vyhotovována Evropskou unií ve finském a švédském jazyce a rozhodnutí Smíšeného výboru EHP, kterými se mění přílohy Dohody nebo protokoly k Dohodě, ve finském a švédském jazyce jsou zveřejňována v oddíle EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 (3)
 Po vstupu Niceské smlouvy (3) v platnost se Úřední věstník Evropských společenství nyní nazývá Úřední věstník Evropské unie.
 (4)
 Na základě Dohody o účasti České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v Evropském hospodářském prostoru (dále jen „dohoda o rozšíření EHP“) (4), která byla podepsána dne 14. října 2003 v Lucemburku, je nutné odpovídajícím způsobem upravit seznam jazyků Dohody.
 (5)
 Vzhledem k tomu, že dohoda o rozšíření EHP dosud nevstoupila v platnost, avšak je prozatímně použitelná, použije se toto rozhodnutí rovněž prozatímně, a to do vstupu dohody o rozšíření EHP v platnost,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 1.
 Znění čl. 6 odst. 2 se nahrazuje tímto:
 „Znění aktů ES, které mají být začleněny do příloh Dohody v souladu s č. 102 odst. 1, mají stejnou platnost v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, jak jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. Vypracují se v jazyce islandském a norském a Smíšený výbor EHP je ověří společně s odpovídajícími rozhodnutími uvedenými v odstavci 1.“
 2.
 Znění čl. 11 odst. 1 se nahrazuje tímto:
 „Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP, kterými se mění přílohy Dohody nebo protokoly k Dohodě, se zveřejňují v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském v oddíle EHP Úředního věstníku Evropské unie a v jazyce islandském a norském v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.“
 Článek 2
 Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 8. února 2005.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Richard WRIGHT
 (1) Úř. věst. L 85, 30.3.1994, s. 60.
 (2) Úř. věst. C 241, 29.8.1994, s. 21, ve znění Úř. věst. L 1, 1.1.1995, s. 1.
 (3) Úř. věst. C 80, 10.3.2001, s. 26.
 (4) Úř. věst. L 130, 29.4.2004, s. 3.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22004A0401(01)
 Úřední věstník L 097 , 01/04/2004 S. 0055 - 0062
 Protokol,kterým se mění Úmluva o odpovědnosti vůči třetím stranám v oblasti jaderné energie ze dne 29. července 1960, pozměněná dodatkovým protokolem ze dne 28. ledna 1964 a protokolem ze dne 16. listopadu 1982VLÁDY Spolkové republiky Německo, Belgického království, Dánského království, Španělského království, Finské republiky, Francouzské republiky, Řecké republiky, Italské republiky, Norského království, Nizozemského království, Portugalské republiky, Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, Slovinské republiky, Švédského království, Švýcarské konfederace a Turecké republiky,BEROUCE V ÚVAHU, že je žádoucí změnit Úmluvu o odpovědnosti vůči třetím stranám v oblasti jaderné energie uzavřené v Paříži dne 29. července 1960 v rámci Organizace pro evropskou hospodářskou spolupráci, nyní Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, pozměněnou dodatkovým protokolem podepsaným v Paříži dne 28. ledna 1964 a protokolem podepsaným v Paříži dne 16. listopadu 1982,SE DOHODLY takto:I.Úmluva o odpovědnosti vůči třetím stranám v oblasti jaderné energie ze dne 29. července 1960, pozměněná dodatkovým protokolem ze dne 28. ledna 1964 a protokolem ze dne 16. listopadu 1982, se mění takto:A. Body i) a ii) písmene a) článku 1 se nahrazují tímto:"i) "Jadernou událostí" se rozumí jakákoli mimořádná událost nebo řada mimořádných událostí majících stejný původ, které způsobí jadernou škodu.ii) "Jaderným zařízením" se rozumí reaktory kromě těch, které tvoří součást dopravního prostředku, továrny na výrobu nebo zpracování jaderného materiálu, továrny na oddělování radioizotopů od jaderného paliva, továrny na další zpracování ozářeného jaderného paliva, zařízení pro skladování jaderného materiálu kromě skladování tohoto materiálu během přepravy, zařízení určené k likvidaci jaderného materiálu, reaktor, továrna nebo zařízení v procesu likvidace a další zařízení, kde se nachází jaderné palivo nebo radioaktivní výrobky nebo odpad, jež Řídicí výbor pro jadernou energii Organizace (dále jen "Řídicí výbor") čas od času stanoví; kterákoli smluvní strana může stanovit, že dvě nebo více jaderných zařízení jednoho provozovatele, která jsou umístěna na stejném pozemku, spolu s jinými budovami na uvedeném pozemku, kde se nachází jaderné palivo, radioaktivní výrobky nebo odpad, jsou považována za jediné jaderné zařízení."B. V čl. 1 písm. a) se doplňují čtyři nové body vii), viii), ix) a x), které znějí:"vii) "Jadernou škodou" se rozumí:1. ztráta života nebo zranění člověka;2. ztráta nebo poškození majetku;a v každé z následujících kategorií v rozsahu stanoveném právními předpisy příslušného soudu:3. nehmotná újma vzniklá ztrátou nebo škodou uvedenou v pododstavci 1 nebo 2, pokud není zahrnuta v uvedených pododstavcích, utrpěla-li ji osoba oprávněná žádat náhradu za takovou ztrátu nebo škodu;4. náklady opatření na obnovu poškozeného životního prostředí, pokud toto poškození není zanedbatelné, jsou-li tato opatření učiněna nebo mají být učiněna a nejsou zahrnuta v pododstavci 2;5. ušlý zisk z přímého hospodářského nároku na užívání nebo požitky životního prostředí, vzniklý v důsledku významného poškození životního prostředí, pokud tento zisk není zahrnut v pododstavci 2;6. náklady na preventivní opatření a další ztráta nebo škoda způsobená těmito opatřeními,v případě pododstavců 1 až 5, pokud ke ztrátě nebo škodě dojde v důsledku ionizujícího záření vyzařovaného jakýmkoli zdrojem záření uvnitř jaderného zařízení, nebo vyzařované z jaderného paliva nebo radioaktivních výrobků nebo


text: odpadu, nebo z jaderného materiálu pocházejícího z jaderného zařízení, majícího tam svůj původ, nebo tam zaslaného, ať již v důsledku radioaktivních vlastností takového materiálu nebo v důsledku spojení radioaktivních vlastností s toxickými, výbušnými nebo jinými nebezpečnými vlastnostmi takového materiálu.viii) "Opatřeními na regeneraci" se rozumí veškerá přiměřená opatření, která byla schválena odpovědnými orgány státu, kde byla opatření učiněna a která mají za cíl regenerovat nebo obnovit poškozené nebo zničené složky životního prostředí, nebo případně začlenit ekvivalent těchto složek do životního prostředí. Právní předpisy státu, kde došlo k jadernému poškození, stanoví, kdo je oprávněn taková opatření učinit.ix) "Preventivními opatřeními" se rozumí opatření učiněná kteroukoli osobou po jaderné události, nebo události vedoucí k vážnému a bezprostřednímu nebezpečí vzniku jaderné škody, aby se zabránilo jaderné škodě, nebo aby se tato škoda co nejvíce snížila, jak uvádějí v písm. a) bodu vii) pododstavce 1 až 5, s výhradou schválení příslušných orgánů vyžadovaného právními předpisy státu, kde byla opatření učiněna.x) "Přiměřenými opatřeními" se rozumí opatření, jež jsou podle právních předpisů příslušného soudu shledána vhodnými a přiměřenými i s ohledem na všechny okolnosti, například:1. povaha a rozsah vzniklé jaderné škody, nebo v případě preventivních opatření povaha a rozsah rizika takové škody;2. míra, do jaké je pravděpodobné, že opatření učiněná v daném okamžiku budou účinná; a3. příslušné vědecké a technické znalosti."C. Článek 2 se nahrazuje tímto:"Článek 2a) Tato úmluva se použije v případě jaderné škody utrpěné na území nebo v mořské zóně zřízené v souladu s mezinárodním právem, kromě území nesmluvního státu neuvedeného v bodech ii) až iv) tohoto odstavce, nebo na palubě lodi nebo letadla registrovaných:i) smluvní stranou;ii) nesmluvním státem, který v době jaderné události je smluvní stranou Vídeňské úmluvy o občanskoprávní odpovědnosti za jadernou škodu ze dne 21. května 1963 a všech změn této úmluvy, která je pro uvedenou stranu v platnosti, a společného protokolu týkajícího se použití Vídeňské úmluvy a Pařížské úmluvy ze dne 21. září 1988, za předpokladu, že uvedená smluvní strana Pařížské úmluvy, na jejímž území je umístěno zařízení, nebo kde má své sídlo odpovědný provozovatel, je smluvní stranou uvedeného společného protokolu;iii) nesmluvním státem, který v době jaderné události nemá na svém území nebo v přímořském pásmu jím zřízeném v souladu s mezinárodním právem žádné jaderné zařízení; neboiv) jiným nesmluvním státem, který v době jaderné události má platné právní předpisy o jaderné odpovědnosti, které poskytují odpovídající vzájemné výhody a které jsou založeny na stejných zásadách, jako jsou zásady této úmluvy, včetně, kromě jiného, objektivní odpovědnosti odpovědného provozovatele, výlučné odpovědnosti provozovatele nebo ustanovení mající stejný účinek, výlučné soudní pravomoci příslušného soudu, stejného zacházení se všemi oběťmi jaderné události, uznání a vymáhání soudních rozhodnutí, volný převod náhrady, úroků a nákladů.b) Nic v tomto článku nebrání smluvní straně, na jejímž území je umístěno jaderné zařízení odpovědného provozovatele, aby poskytl širší prostor pro použití této úmluvy podle svých právních předpisů."D. Článek 3 se nahrazuje tímto:"Článek 3a) Provozovatel jaderného zařízení je v souladu s touto úmluvou odpovědný za jadernou škodu kromě:i) škody na samotném jaderném zařízení a kterémkoli jiném jaderném zařízení, včetně jaderného zařízení ve výstavbě, na pozemku,


text: kde je uvedené zařízení umístěno; aii) škody na veškerém majetku nacházejícím se na stejném pozemku, který je užíván nebo má být užíván ve spojení s takovým zařízením,je-li dokázáno, že tato škoda byla způsobena jadernou událostí v takovém zařízení nebo se stala v souvislosti s jadernými materiály pocházejícími z tohoto zařízení, pokud není v článku 4 stanoveno jinak.b) Je-li jaderná škoda způsobena jadernou událostí společně s událostí jinou než jadernou, považuje se ta část škody, která je způsobena touto jinou událostí, pokud ji nelze dost dobře oddělit od jaderné škody způsobené jadernou událostí, za jadernou škodu způsobenou jadernou událostí. Pokud je jaderná škoda způsobena jadernou událostí spolu s únikem ionizujícího záření, na který se tato úmluva nevztahuje,, nic v této úmluvě neomezuje nebo jinak neovlivňuje odpovědnost osob v souvislosti s tímto únikem ionizujícího záření."E. Písmena c) a d) článku 4 se přečíslují na písmena d) a e) a připojí se nové písmeno c), který zní:"c) Přenesení odpovědnosti na provozovatele jiného jaderného zařízení podle písmene a) bodů i) a ii) a písmene b) bodů i) a ii) tohoto článku je možné pouze tehdy, má-li provozovatel přímý hospodářský zájem na přepravovaných jaderných materiálech."F. Písmena b) a d) článku 5 se nahrazují tímto:"b) Pokud však je jaderná škoda způsobena jadernou událostí, ke které došlo v jaderném zařízení, a týká-li se pouze jaderného materiálu tam uloženého v souvislosti s jeho přepravou, provozovatel jaderného zařízení není zodpovědný, je-li zodpovědný jiný provozovatel nebo osoba podle článku 4.c) Vznikne-li na základě této úmluvy odpovědnost za jadernou škodu u více provozovatelů, odpovídají tito provozovatelé společně a nerozdílně, s tím, že pokud tato odpovědnost vznikne v důsledku jaderné škody způsobené jadernou událostí vinou jaderného materiálu přepravovaného jedním a týmž dopravním prostředkem, nebo v případě skladování v souvislosti s dopravou v jednom a tomtéž jaderném zařízení, je maximální celková částku, za kterou tito provozovatelé odpovídají, nejvyšší částka stanovená každému z nich podle článku 7. V žádném případě není provozovatel povinen v případě jaderné události zaplatit více než částku stanovenou jemu samému podle článku 7."G. Písmena c) a e) článku 6 se nahrazují tímto:"c) i) Žádné ustanovení této úmluvy neovlivňuje odpovědnost:1. jakékoli fyzické osoby za jadernou škodu způsobenou jadernou událostí, za niž provozovatel podle čl. 3 písm. a) nebo článku 9 není odpovědný na základě této úmluvy a která je výsledkem jednání nebo opomenutí oné osoby učiněného s úmyslem způsobit škodu;2. osoby řádně pověřené provozovat reaktor, který je součástí dopravního prostředku, za jadernou škodu způsobenou jadernou události, není-li provozovatel za tuto škodu odpovědný podle čl. 4 písm. a) bodu iii) nebo písm. b) bodu iii).ii) Mimo tuto úmluvu nenese provozovatel odpovědnost za jadernou škodu způsobenou jadernou událostí.""e) Dokáže-li provozovatel, že byla jaderná škoda plně nebo částečně způsobena buď hrubou nedbalostí osoby, která škodu utrpěla, nebo jednáním či opomenutím této osoby učiněným s úmyslem způsobit škodu, může příslušný soud, pokud to dovolují vnitrostátní právní předpisy, zprostit provozovatele úplně nebo částečně povinnosti nahradit škodu utrpěnou touto osobou."H. Článek 7 se nahrazuje tímto:"Článek 7a) Každá smluvní strana stanoví v rámci svých právních předpisů, že odpovědnost


text: provozovatele za jadernou škodu způsobenou jadernou událostí nebude nižší než 700000000 EUR.b) Bez ohledu na písmeno a) tohoto článku a čl. 21 písm. c) může každá smluvní strana:i) s ohledem na povahu dotyčného jaderného zařízení a na pravděpodobné následky jaderné události v něm vzniklé stanovit nižší výši odpovědnosti za uvedené zařízení; tato výše však v žádném případě nesmí činit méně než 70000000 EUR;ii) s ohledem na povahu jaderných materiálů a pravděpodobné důsledky jaderné události vzniklé na jejich základě stanovit nižší odpovědnost za přepravu jaderných materiálů; tato však v žádném případě nesmí činit méně než 80000000 EUR.c) Náhrada za jadernou škodu způsobenou na dopravním prostředku, na němž se v době jaderné události nacházely dotyčné jaderné materiály, nesmí snížit odpovědnost provozovatele za jinou jadernou škodu pod částku 80000000 EUR, nebo jakoukoli jinou vyšší částku, která je stanovená právními předpisy smluvní strany.d) Výše odpovědnosti provozovatele jaderných zařízení na území smluvní strany stanovená v souladu s písmenem a) nebo b) tohoto článku nebo s čl. 21 písm. c), jakož i ustanovení právních předpisů smluvní strany podle písmene c) tohoto článku se použije v případě odpovědnosti těchto provozovatelů, bez ohledu na místo, kde došlo k jaderné události.e) Smluvní strana může podmínit průjezd jaderných materiálů svým územím požadavkem, že maximální výše odpovědnosti dotyčného zahraničního provozovatele se zvýší, bude-li se domnívat, že tato výše dostatečně nepokrývá rizika jaderné události v průběhu průjezdu; takto zvýšená maximální výše však nepřesáhne maximální výši odpovědnosti provozovatele jaderného zařízení umístěného na jeho území.f) Ustanovení písmene e) tohoto odstavce se nepoužijí:i) na přepravu po moři, pokud se podle mezinárodního práva jedná o právo vstupu v případech naléhavé nouze do přístavů této smluvní strany, nebo o právo pokojného proplutí jejím územím; neboii) na leteckou přepravu, pokud se podle smlouvy nebo mezinárodního práva jedná o právo přeletu přes území této smluvní strany nebo o právo tam přistát.g) V případech, kdy je úmluva použitelná na stát, který není smluvní stranou, v souladu s čl. 2 písm. a) bodu iv), může smluvní strana pokud jde o jadernou škodu, stanovit odpovědnost nižší než je minimální výše stanovená podle tohoto článku nebo podle čl. 21 písm. c), pokud tento stát neposkytne vzájemné výhody v odpovídající výši.h) Úroky a náklady přiřčené soudem ve sporech o náhradu podle této úmluvy se nepovažují za náhradu pro účely této úmluvy a provozovatel je uhradí vedle částky, kterou je povinen uhradit v souladu s tímto článkem.i) Částky uvedené v tomto článku se mohou převést na národní měnu se zaokrouhlením na celá čísla.j) Každá ze smluvních stran zajistí, aby osoby, které utrpěly škodu, mohly svá práva na náhradu uplatnit, aniž by musely zahájit zvláštní řízení podle původu prostředků určených pro tuto náhradu."I. Článek 8 se nahrazuje tímto:"Článek 8a) Právo na náhradu podle této úmluvy podléhá promlčení nebo zániku, není-li vznesena žaloba:i) pro ztrátu života nebo zranění osob do třiceti let ode dne jaderné události;ii) pro jinou jadernou škodu do deseti let ode dne jaderné události.b) Vnitrostátní právní předpisy však mohou stanovit delší lhůtu, než je doba stanovená v bodu i) nebo ii) písmene a) tohoto


text: článku, učinila-li smluvní strana, na jejímž území se nachází jaderné zařízení odpovědného provozovatele, opatření na stanovení odpovědnosti uvedeného provozovatele v případě žaloby o náhradu podané po vypršení lhůty stanovené v bodu i) nebo ii) písmene a) tohoto článku a během takto prodloužené lhůty.c) Pokud se však stanoví delší doba v souladu s písmenem b) tohoto článku, neovlivní v žádném případě žaloba o náhradu vznesená během této doby právo osoby, která podala žalobu na provozovatele, na náhradu podle této úmluvy:i) ve lhůtě třiceti let pro zranění osoby nebo ztrátu života;ii) ve lhůtě deseti let pro veškeré další jaderné škody.d) Vnitrostátní právní předpisy mohou pro promlčení nebo zánik práv na náhradu podle úmluvy stanovit lhůtu nejméně tří let ode dne, kdy se osoba, která utrpěla jadernou škodu, o škodě dozvěděla, nebo ode dne, kdy se důvodně musela dozvědět o jaderné škodě a o odpovědném provozovateli, s tím, že se nepřekročí lhůty stanovené v písmenech a) a b) tohoto článku.e) Jsou-li použitelná ustanovení čl. 13 písm. f) bodu ii), nepodléhá právo na náhradu promlčení nebo zániku, jestliže ve lhůtě podle písmen a), b) a d) tohoto článku:i) byla před rozhodnutím tribunálu uvedeného v článku 17 podána žaloba u některého ze soudů, z nichž si tribunál může vybrat; rozhodne-li tribunál, že příslušným soudem není soud, u něhož byla žaloba již podána, může stanovit lhůtu, do kdy žaloba musí být takto stanovenému příslušnému soudu podána; neboii) byla vznesena žádost na dotyčnou smluvní stranu ohledně určení příslušného soudu tribunálem v souladu s čl. 13 písm. f) bodem ii), aby po takovém určení byla podána žaloba ve lhůtě, kterou určí tribunál.f) Pokud vnitrostátní právní předpisy nestanoví jinak, osoba, která utrpěla jadernou škodu způsobenou jadernou událostí a která podala žalobu o náhradu ve lhůtě stanovené v tomto článku, může v případě zhoršení jaderné škody doplnit svůj nárok po vypršení této lhůty, pokud příslušný soud ještě nevynesl konečné rozhodnutí."J. Článek 9 se nahrazuje tímto:"Článek 9Provozovatel není odpovědný za jadernou škodu způsobenou jadernou událostí přímo zaviněnou ozbrojeným konfliktem, nepřátelskými akcemi, občanskou válkou nebo povstáním."K. Článek 10 se nahrazuje tímto zněním:"Článek 10a) K pokrytí odpovědnosti podle této úmluvy musí být provozovatel pojištěn a toto pojištění zachovávat nebo mít jinou peněžitou záruku na částku stanovenou podle čl. 7 písm. a) nebo 7 písm. b) nebo čl. 21 písm. c); její druh a podmínky stanoví příslušný veřejný orgán.b) Pokud odpovědnost provozovatele není omezena částkou, stanoví smluvní strana, na jejímž území se nachází jaderné zařízení odpovědného provozovatele, rozsah peněžité záruky odpovědného provozovatele, která nesmí být nižší než částka uvedená v čl. 7 písm. a) nebo v čl. 7 písm. b).c) Smluvní strana, na jejímž území se nachází jaderné zařízení odpovědného provozovatele, zajistí vyrovnání nároků na náhradu za jadernou škodu, které byly stanoveny k tíži provozovatele, poskytnutím potřebných finančních prostředků pro případ, že není k dispozici pojištění nebo jiné peněžní zajištění, nebo toto pojištění není dostatečné pro uspokojení těchto nároků, do výše, jež nesmí být nižší než částka uvedená v čl. 7 písm. a) nebo v čl. 21 písm. c).d) Pojistitel nebo jiná osoba poskytující


text: peněžní záruku nepozastaví či nezruší pojistku nebo jinou peněžitou záruku stanovenou v písmeni a) nebo b) tohoto článku bez písemného oznámení příslušnému veřejnému orgánu učiněného alespoň dva měsíce předem nebo pokud se toto pojištění nebo jiná peněžitá záruka vztahuje na přepravu jaderných materiálů přinejmenším do okamžiku zahájení přepravy.e) Částky poskytnuté jako pojištění, zajištění nebo jiná peněžitá záruka mohou být použity pouze na úhradu jaderné škody způsobené jadernou událostí."L. Článek 12 se nahrazuje tímto:"Článek 12Náhrada splatná podle této úmluvy, pojistka a zajištění, částky poskytnuté jako pojištění, zajištění nebo jiná peněžitá záruka požadované podle článku 10 a úroky a náklady stanovené v čl. 7 písm. h) jsou volně převoditelné mezi měnovými oblastmi smluvních stran."M. Článek 13 se nahrazuje tímto:"Článek 13a) Pokud není v tomto článku uvedeno jinak, jsou pouze soudy smluvní strany, na jejímž území došlo k jaderné události, příslušné k projednávání žalob podle článků 3, 4 a čl. 6 písm. a).b) Pokud k jaderné události dojde v prostoru výlučné hospodářské zóny smluvní strany, nebo není-li tato zóna stanovena, v prostoru nepřesahujícím hranice výlučné hospodářské zóny, která má být stanovena, jsou pouze soudy této strany příslušné projednat žaloby týkající se jaderné škody způsobené touto jadernou událostí, pro účely této úmluvy, pokud tato smluvní strana generálnímu tajemníkovi Organizace oznámila takový prostor předtím, než došlo k jaderné události. Nic v tomto odstavci nelze vykládat tak, že se dovoluje výkon svrchovanosti nebo jurisdikce nebo delimitace mořských zón způsobem, který je v rozporu s mezinárodním mořským právem.c) Pokud k jaderné události dojde mimo území smluvních stran, nebo pokud k ní dojde v prostoru, který nebyl oznámen podle písmene b) tohoto článku, nebo pokud místo jaderné události nelze s jistotou určit, jsou k projednávání těchto sporů příslušné soudy smluvní strany, na jejímž území se nachází jaderné zařízení odpovědného provozovatele.d) Pokud k jaderné události dojde v prostoru, na který se vztahují okolnosti uvedené v čl. 17 písm. d), jsou příslušné soudy určené na žádost dotyčné smluvní strany tribunálem uvedeným v článku 17 jako soudy dotčené smluvní strany, která má nejužší vztah k následkům události a je jimi nejvíce postižená.e) Výkonem svrchovanosti nebo jurisdikce podle tohoto článku, jakož i oznámením prostoru učiněné podle písmene b) tohoto článku, nevzniká právo či povinnost, ani není založen precedens pokud jde o vytyčení mořských prostorů mezi státy s protilehlým nebo přiléhajícím pobřežím.f) Pokud jsou na základě písmen a), b) nebo c) tohoto článku příslušné k projednávání soudy více smluvních stran, naleží příslušnost,i) došlo-li k jaderné události částečně mimo území všech smluvních stran a částečně na území jediné smluvní strany, soudům posledně uvedené smluvní strany; aii) ve všech ostatních případech soudům stanovených na žádost dotčené smluvní strany tribunálem uvedeným v článku 17 jako soudů takové smluvní strany, která má nejužší vztah k následkům události a je jimi nejvíce postižena.g) Smluvní strana, jejíž soudy jsou příslušné k projednání, zajistí, aby v souvislosti se žalobami o náhradu za jadernou škodu:i) mohl každý stát podat žalobu jménem osob, které utrpěly jadernou škodu a které jsou státními příslušníky dotyčného státu, nebo mají bydliště nebo stálý pobyt na jeho


text: území a kteří s tím souhlasili; aii) mohla každá osoba na základě této úmluvy podat žalobu na vymáhání práv získaných subrogací nebo postoupením.h) Smluvní strana, jejíž soudy jsou na základě této úmluvy příslušné k projednání, zajistí, aby byl pouze jeden z jejích soudů příslušný rozhodovat o náhradě za jadernou škodu vzniklou z jaderné události, přičemž kritéria pro tento výběr se stanoví vnitrostátními právními předpisy této smluvní strany.i) Rozhodnutí učiněná příslušným soudem podle tohoto článku po soudním řízení nebo bez jednání, pokud se stala vykonatelnými podle právních předpisů použitých uvedeným soudem, jsou vykonatelné na území kterékoli jiné smluvní strany, jakmile jsou splněny formality vyžadované dotyčnou smluvní stranou. Skutkové podstaty případu nepodléhají dalšímu řízení. Předchozí ustanovení neplatí pro předběžné rozhodnutí.j) Je-li žaloba podána proti smluvní straně na základě této úmluvy, nesmí smluvní strana před příslušným soudem v souladu s tímto článkem namítat jakoukoli imunitu vztahující se k její svrchovanosti nebo jurisdikci, s výjimkou exekučních opatření."N. Písmeno b) článku 14 se nahrazuje tímto:"b) "Vnitrostátním právem" a "vnitrostátním zákonodárstvím" se rozumí právo a vnitrostátní předpisy soudu příslušného podle této úmluvy rozhodovat o nárocích vzniklých v důsledku jaderné události, kromě pravidel kolizních norem. Toto právo nebo právní předpisy se uplatní na veškeré hmotné i procesní otázky, které nejsou zvlášť upraveny touto úmluvou."O. Písmeno b) článku 15 se nahrazuje tímto:"b) Pokud náhrada za jadernou škodu přesáhne částku 700 milionů eur, uvedenou v čl. 7 písm. a), použití těchto opatření, ať jsou v jakékoli formě, je možné za podmínek, jež se mohou odchylovat od ustanovení této úmluvy."P. Za článek 16 se připojí nový článek 16a, který zní:"Článek 16aTato úmluva se nedotýká práv a závazků smluvní strany na základě obecných pravidel mezinárodního práva veřejného."Q. Článek 17 se nahrazuje tímto:"Článek 17a) V případě sporu vzniklého mezi dvěma nebo více smluvními stranami ohledně výkladu nebo použití této úmluvy, vedou mezi sebou sporné strany konzultace s cílem urovnat spor vyjednáváním nebo jinými pokojnými prostředky.b) Pokud spor uvedený v písmeni a) není urovnán do šesti měsíců ode dne, kdy některá ze sporných stran přizná, že spor existuje, sejdou se smluvní strany, aby pomohly sporným stranám dosáhnout přátelského urovnání sporu.c) Nedosáhne-li se do tří měsíců od schůzky uvedené v písmeni b) rozhodnutí sporu, předloží se spor na požádání kterékoli ze sporných stran Evropskému soudu pro jadernou energii, zřízeného úmluvou ze dne 20. prosince 1957 o zavedení bezpečnostní kontroly v oblasti jaderné energie.d) Spory týkající se vytyčení mořských hranic nespadají pod tuto úmluvu."R. Článek 18 se nahrazuje tímto:"Článek 18a) Výhrady k jednomu nebo více ustanovením této úmluvy mohou být učiněny kdykoli před ratifikací, přijetím nebo schválením této úmluvy, nebo před přistoupením k ní, nebo přede dnem oznámení podle článku 23 ohledně území uvedeného v oznámení, a jsou přípustné pouze tehdy, jsou-li výslovně přijaty signatáři.b) Toto přijetí se nevyžaduje od signatáře, který tuto úmluvu sám neratifikoval, nepřijal nebo neschválil ve lhůtě dvanácti měsíců po dni, kdy mu výhradu oznámil generální tajemník Organizace v souladu s článkem 24.c) Výhrady připuštěné v souladu s tímto článkem mohou být kdykoli staženy oznámením generálnímu tajemníkovi Organizace."S. Článek 19 se


text: nahrazuje tímto:"Článek 19a) Úmluva podléhá ratifikaci, přijetí nebo schválení. Ratifikační, přijímací nebo schvalovací listiny se uloží u generálního tajemníka Organizace.b) Tato úmluva vstupuje v platnost po uložení ratifikačních, přijímacích nebo schvalovacích listin nejméně pěti signatáři. Pro každého signatáře, který tuto úmluvu ratifikuje, přijme nebo schválí později, vstoupí tato úmluva v platnost po uložení jeho ratifikačních, přijímacích nebo schvalovacích listin."T. Článek 20 se nahrazuje tímto:"Článek 20Změny této úmluvy se přijímají vzájemnou dohodou všech smluvních stran. Vstupují v platnost, jakmile je ratifikuje, příjme nebo schválí dvě třetiny smluvních stran. Pro každou smluvní stranu, která je ratifikuje, přijme nebo schválí později, vstupují v platnost v den jejich ratifikace, přijetí nebo schválení."U. K článku 21 se připojí nové písmeno c), které zní:"c) Bez ohledu na čl. 7 písm. a), pokud vláda, která není signatářem této úmluvy, k ní přistoupí po 1. lednu 1999, může ve svých právních předpisech stanovit, že odpovědnost provozovatele za každou jadernou škodu způsobenou jadernou událostí může být omezena na maximální dobu pěti let ode dne přijetí protokolu ze dne 12. února 2004, kterým se mění tato úmluva, na přechodnou částku nejméně 350000000 EUR za jadernou událost, k níž došlo během uvedené doby."V. Písmeno c) článku 22 se změní na písmeno d) a připojí se nové písmeno c), které zní:"c) Po uplynutí každých pěti let po dni, kdy tato úmluva vstoupí v platnost, smluvní strany jednají o všech problémech společného zájmu, vzniklých používáním této úmluvy, zejména aby zvážily, je-li žádoucí zvýšení odpovědnosti a výše peněžitých záruk podle této úmluvy."W. Písmeno b) článku 23 se nahrazuje tímto:"b) Každý signatář nebo každá smluvní strana může při podpisu, ratifikaci, přijetí nebo schválení této úmluvy, nebo při přistoupení k ní, nebo kdykoli později oznámit generálnímu tajemníkovi Organizace, že se tato úmluva použije na jejich území, včetně území, za jejichž mezinárodní záležitosti je odpovědná, na něž se tato úmluva nevztahuje podle písmene a) tohoto článku a která jsou uvedena v oznámení. Toto oznámení ohledně území v něm uvedených může být staženo na základě dvanáctiměsíční výpovědi zaslané generálnímu tajemníkovi Organizace."X. Článek 24 se nahrazuje tímto:"Článek 24Generální tajemník Organizace informuje všechny signatáře a přistupující vlády o přijetí ratifikačních, přijímacích a schvalovacích listin, listin o zrušení přistoupení podle čl. 13 písm. b) a článku 23 a o rozhodnutích Řídicího výboru podle čl. 1 písm. a) bodu ii), čl. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 1 písm. b) o dni, kdy tato úmluva vstupuje v platnost, o znění změn této úmluvy a o dni, kdy tyto změny vstupují v platnost a o výhradách učiněných v souladu s článkem 18."Y. Výraz "škoda", který se vyskytuje v těchto článcích, se nahrazuje výrazem "jaderná škoda":čl. 4 písm. a) a b),čl. 5 písm. a) a c),čl. 6 písm. a), b), d), f) a h).Z. V první větě článku 4 francouzského znění se slovo "stockage" nahrazuje slovem "entreposage" a ve stejném článku se slovo "transportées" nahrazuje slovy "en cours de transport". V písmenu h) článku 6 anglického znění se slovo "workmen's" nahrazuje slovem "workers".AA. Příloha II úmluvy se vypouští.II.a) Ustanovení tohoto protokolu tvoří pro


text: jeho účastníky nedílnou součást úmluvy o odpovědnosti vůči třetím stranám v oblasti jaderné energie ze dne 29. července 1960, pozměněné dodatkovým protokolem ze dne 28. ledna 1964 a protokolem ze dne 16. listopadu 1982 (dále jen "úmluva"), nazývaná jako "Úmluva o odpovědnosti vůči třetím stranám v oblasti jaderné energie ze dne 29. července 1960, pozměněná dodatkovým protokolem ze dne 28. ledna 1964, protokolem ze dne 16. listopadu 1982 a protokolem ze dne 12. února 2004".b) Tento protokol podléhá ratifikaci, přijetí nebo schválení. Ratifikační, přijímací nebo schvalovací listiny se uloží u generálního tajemníka Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj.c) Signatáři protokolu, kteří již úmluvu ratifikovali nebo k ní přistoupili, vyjadřují svůj záměr co nejdříve ratifikovat, přijmout nebo schválit tento protokol. Ostatní signatáři tohoto protokolu se zavazují tento protokol ratifikovat, přijmout nebo schválit současně s ratifikací úmluvy.d) Protokol je otevřený k přístupu v souladu s ustanoveními článku 21 úmluvy. Přistoupení k úmluvě se přijme, pouze je-li doprovázeno přistoupením k tomuto protokolu.e) Tento protokol vstupuje v platnost v souladu s ustanoveními článku 20 úmluvy.f) Generální tajemník Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj uvědomí všechny signatáře a přistupující vlády, že obdržel ratifikační, přijímací a schvalovací listiny a listiny o přistoupení k tomuto protokolu.--------------------------------------------------


text:
 7.9.2006
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 245/16
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. 65/2006
 ze dne 2. června 2006,
 kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 35/2006 ze dne 10. března 2006 (1).
 (2)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/65/ES ze dne 26. října 2005 o zvýšení zabezpečení přístavů (2) by měla být začleněna do Dohody,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Za bod 56s (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/45/ES) přílohy XIII Dohody se vkládá nový bod, který zní:
 „56t.
 32005 L 0065: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/65/ES ze dne 26. října 2005 o zvýšení zabezpečení přístavů (Úř. věst. L 310, 25.11.2005, s. 28).“
 Článek 2
 Znění směrnice 2005/65/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 3. června 2006 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 2. června 2006.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 R. WRIGHT
 (1) Úř. věst. L 147, 1.6.2006, s. 53.
 (2) Úř. věst. L 310, 25.11.2005, s. 28.
 (3) Byly oznámeny ústavní požadavky.


text:
 30.9.2010
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 257/231
 Pouze původní texty EHK/OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost je zapotřebí ověřit v nejnovější verzi dokumentu EHK/OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) č. 106 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu pneumatik pro zemědělská vozidla a jejich přípojná vozidla
 Zahrnuje veškerá platná znění až po:
 dodatek 8 k původnímu znění předpisu – datum vstupu v platnost: 17. března 2010
 OBSAH
 PŘEDPIS
 1.
 Oblast působnosti
 2.
 Definice
 3.
 Označení
 4.
 Žádost o schválení
 5.
 Schválení
 6.
 Požadavky
 7.
 Změna typu pneumatiky a rozšíření schválení
 8.
 Shodnost výroby
 9.
 Postihy za neshodnost výroby
 10.
 Definitivní ukončení výroby
 11.
 Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek, zkušebních laboratoří a správních orgánů
 PŘÍLOHY
 Příloha 1 –
 Oznámení o udělení, rozšíření, odmítnutí nebo odnětí schválení typu nebo o definitivním ukončení výroby typu pneumatiky motorových vozidel podle předpisu 106
 Příloha 2 –
 Uspořádání značky schválení typu
 Příloha 3 –
 Uspořádání označení pneumatik
 Příloha 4 –
 Seznam indexů únosnosti (LI) a odpovídajících maximálních hmotností (kg)
 Příloha 5 –
 Teoretický ráfek, vnější průměr a jmenovitá šířka průřezu pneumatik určitých označení rozměru
 Příloha 6 –
 Zkušební metoda měření rozměrů pneumatik
 Příloha 7 –
 Změna únosnosti při různých rychlostech
 Příloha 8 –
 Postup zkoušky k posouzení odolnosti pneumatiky vůči protržení
 Příloha 9 –
 Postup zkoušky únosnosti v závislosti na rychlosti
 Příloha 10 –
 Klasifikační kód pneumatik
 Příloha 11 –
 Příklad piktogramu, který se vyznačí na obou bočnicích pneumatiky k udání maximálního husticího tlaku k dosednutí patky při montáži pneumatiky, který nesmí být překročen
 1. OBLAST PŮSOBNOSTI
 Tento předpis se vztahuje na nové pneumatiky označené značkami kategorie rychlosti odpovídajícími rychlosti 65 km/h (značka rychlosti „D“) a nižší, určené hlavně, avšak nikoli výlučně, pro zemědělská a lesnická vozidla (motorová vozidla v kategorii T), zemědělské stroje (s motorovým pohonem a tažené stroje) a zemědělská přípojná vozidla.
 Nevztahuje se na typy pneumatik určené převážně k jiným účelům, např.:
 a)
 pro použití ve stavebnictví (pneumatiky s označením „industrial“ nebo „IND“ nebo „R4“ nebo „F3“);
 b)
 pro stroje pro zemní práce;
 c)
 pro průmyslové a vysokozdvižné vozíky.
 2. DEFINICE
 Pro účely tohoto předpisu se použijí tyto definice:
 2.1
 „Typem pneumatiky pro zemědělství“ se rozumí kategorie pneumatik, které se neliší v takových zásadních hlediscích, jako jsou:
 2.1.1
 výrobce;
 2.1.2
 označení rozměru pneumatiky;
 2.1.3
 druh užití:
 a)
 traktor – řízené kolo,
 b)
 traktor – hnací kolo – standardní běhoun,
 c)
 traktor – hnací kolo – zvláštní běhoun,
 d)
 připojené stroje – aplikace na hnací nápravy,
 e)
 připojené stroje – aplikace na vlečené nápravy,
 f)
 připojené stroje – smíšené použití,
 g)
 lesnické stroje – standardní běhoun,
 h)
 lesnické stroje – zvláštní běhoun;
 2.1.4
 konstrukce (diagonální, smíšená, radiální);
 2.1.5
 značka kategorie rychlosti;
 2.1.6
 index únosnosti;
 2.1.7
 průřez pneumatiky.
 2.2
 Pokud jde o odkazy na níže uvedené pojmy, viz vysvětlující vyobrazení v dodatku 1.
 2.3
 „Konstrukcí“ pneumatiky se rozumějí technické vlastnosti kostry pláště pneumatiky. Rozlišují se


text:
zejména tyto druhy konstrukcí:
 2.3.1
 „diagonální“ označuje konstrukci pneumatiky, v níž kordové vrstvy sahají až k patkám a jsou pokládány střídavě v úhlech podstatně menších než 90° ke střednici běhounu;
 2.3.2
 „smíšená“ označuje konstrukci pneumatiky diagonálního typu, v níž je kostra obepnuta pásem obsahujícím dvě nebo více vrstev v podstatě neroztažitelného kordu, uspořádaných střídavě v úhlech blízkých úhlům kostry;
 2.3.3
 „radiální“ označuje konstrukci pneumatiky, v níž kordové vrstvy sahají až k patkám a jsou pokládány v podstatě v úhlu 90° ke střednici běhounu, přičemž kostra je stabilizována v podstatě neroztažitelným obvodovým pásem.
 2.4
 „Patkou“ se rozumí ta část pneumatiky, jejíž tvar a konstrukce slouží k přizpůsobení se ráfku a k uchycení pneumatiky na něm.
 2.5
 „Kordem“ se rozumějí vlákna tvořící tkanivo vrstev v pneumatice.
 2.6
 „Vrstvou“ se rozumí vrstva tvořená rovnoběžnými pogumovanými kordy.
 2.7
 „Kostrou“ se rozumí ta část pneumatiky, která není ani běhounem, ani vnějšími gumovými bočnicemi a která po nahuštění nese zátěž.
 2.8
 „Běhounem“ se rozumí ta část pneumatiky, která přichází do styku s vozovkou.
 2.9
 „Bočnicí“ se rozumí ta část pneumatiky bez běhounu, která je viditelná z boku, je-li pneumatika namontovaná na ráfku.
 2.10
 „Šířkou průřezu (S)“ se rozumí přímá vzdálenost mezi vnějšími okraji bočnic nahuštěné pneumatiky, bez výčnělků vytvořených označením, zdobením nebo ochrannými pásy nebo žebry.
 2.11.
 „Celkovou šířkou“ se rozumí přímá vzdálenost mezi vnějšími okraji bočnic nahuštěné pneumatiky, včetně označení, zdobení a ochranných pásů nebo žeber.
 2.12
 „Výškou průřezu (h)“ se rozumí vzdálenost rovnající se polovině rozdílu mezi vnějším průměrem pneumatiky a jmenovitým průměrem ráfku.
 2.13
 „Jmenovitým profilovým číslem (Ra)“ se rozumí stonásobek čísla získaného dělením čísla, které vyjadřuje jmenovitou výšku průřezu v milimetrech, číslem vyjadřujícím jmenovitou šířku průřezu v milimetrech.
 2.14
 „Vnějším průměrem (D)“ se rozumí celkový průměr nahuštěné nové pneumatiky.
 2.15
 „Označením rozměru pneumatiky“ se rozumí označení udávající:
 2.15.1
 jmenovitou šířku průřezu (S1). Tato hodnota je vyjádřena v milimetrech;
 2.15.2
 jmenovité profilové číslo (Ra);
 2.15.3
 označení konstrukce umístěné před označením jmenovitého průměru ráfku, a to:
 2.15.3.1
 na diagonálních pneumatikách symbol „-“ nebo písmeno „D“;
 2.15.3.2
 na radiálních pneumatikách písmeno „R“;
 2.15.3.3
 na pneumatikách smíšeného typu písmeno „B“;
 2.15.4
 smluvené číslo „d“, které udává jmenovitý průměr ráfku;
 2.15.5
 případně je možno vyznačit písmena „IMP“ za označením jmenovitého průměru ráfku v případě pneumatik pro připojené stroje;
 2.15.6
 případně je možno vyznačit písmena „FRONT“ za označením jmenovitého průměru ráfku v případě pneumatik pro řízená kola traktoru;
 2.15.7
 pro pneumatiky uvedené v příloze 5 je „označením rozměru pneumatiky“ označení uvedené v prvním sloupci těchto tabulek;
 2.15.8
 písmena „IF“ před označením jmenovité šířky průřezu v případě „pneumatik se zvýšenou odolností“;
 písmena „VF“ před označením jmenovité šířky průřezu v případě „pneumatik s vysokou odolností“.
 2.16.
 „Jmenovitým průměrem ráfku (d)“ se rozumí smluvené číslo, které udává jmenovitý průměr ráfku, na který je pneumatika navržena k namontování, a odpovídá jeho průměru vyjádřenému buď v kódech velikosti (čísla menší než 100 – viz tabulku pro rovnocennost s mm), nebo v milimetrech (čísla větší než 100), nikdy se však neuvádějí oba údaje.
 Symbol „d“ vyjádřen kódy
 Hodnota pro použití při výpočtu v bodech


text:
6.2.1 a 6.4 (mm)
 4
 102
 5
 127
 6
 152
 7
 178
 8
 203
 9
 229
 10
 254
 11
 279
 12
 305
 13
 330
 14
 356
 15
 381
 15,3
 389
 16
 406
 16,1
 409
 17
 432
 18
 457
 19
 483
 20
 508
 21
 533
 22
 559
 24
 610
 26
 660
 28
 711
 30
 762
 32
 813
 34
 864
 36
 914
 38
 965
 40
 1 016
 42
 1 067
 44
 1 118
 46
 1 168
 48
 1 219
 50
 1 270
 52
 1 321
 54
 1 372
 14,5
 368
 15,5
 394
 16,5
 419
 17,5
 445
 19,5
 495
 20,5
 521
 22,5
 572
 24,5
 622
 26,5
 673
 30,5
 775
 2.17
 „Ráfkem“ se rozumí nosný prvek pro soupravu pneumatiky s duší nebo pro bezdušovou pneumatiku, o který se opírají patky pneumatiky.
 2.18
 „Teoretickým ráfkem“ se rozumí fiktivní ráfek, jehož šířka by byla x-násobkem jmenovité šířky průřezu pneumatiky. Hodnota x musí být stanovena výrobcem pneumatiky nebo šířkou referenčního ráfku je údaj uvedený v příloze 5 pro příslušné „označení rozměru pneumatiky“.
 2.19
 „Měřicím ráfkem“ se rozumí ráfek, na který se pneumatika namontuje pro měření rozměrů.
 2.20
 „Pneumatikou pro hnací kola traktoru“ se rozumí pneumatika konstruovaná k montáži na hnací nápravy zemědělských traktorů (vozidla kategorie T) vhodná pro dlouhodobý provoz při vysokém točivém momentu. Vzorek běhounu pneumatiky sestává z výstupků nebo zubů.
 2.20.1
 Výraz „pneumatika se zvýšenou odolností“ nebo „pneumatika s vysokou odolností“ označuje konstrukci pneumatiky s odolnější kostrou, než je kostra odpovídající standardní pneumatiky.
 2.21
 „Pneumatikou pro řízená kola traktoru“ se rozumí pneumatika konstruovaná k montáži na nehnané nápravy zemědělských a lesnických traktorů (motorová vozidla kategorie T). Vzorek běhounu pneumatiky obvykle sestává z podélných drážek a žeber.
 2.22
 „Pneumatikou pro připojené stroje“ se rozumí pneumatika konstruovaná hlavně pro zemědělské stroje nebo přídavné nástroje (vozidla kategorie S) nebo zemědělská přípojná vozidla (vozidla kategorie R). Lze ji však použít rovněž k montáži na přední řízená kola a hnací kola zemědělských a lesnických traktorů (vozidla kategorie T), není však vhodná pro dlouhodobý provoz při vysokém točivém momentu.
 2.23
 „Pneumatikou pro hnací nápravy“ se rozumí pneumatika konstruovaná hlavně pro výstroj hnacích náprav přídavných nástrojů nebo zemědělských strojů, vyjma dlouhodobého provozu při vysokém točivém momentu. Vzorek běhounu pneumatiky obvykle sestává z výstupků nebo zubů. Druh užití je určen značkou:
 2.24
 „Pneumatikou pro vlečené nápravy“ se rozumí pneumatika konstruovaná pro výstroj nehnaných (tažených) náprav přídavných nástrojů, zemědělských strojů nebo přípojných vozidel.
 Druh užití je určen značkou:
 2.25
 „Pneumatikou pro smíšené použití“ se rozumí pneumatika konstruovaná k montáži na hnací nebo nehnané nápravy přídavných nástrojů, zemědělských strojů nebo přípojných vozidel.
 2.26
 „Provozním popisem“ se rozumí spojení indexu únosnosti se značkou kategorie rychlosti.
 2.26.1
 U pneumatik pro připojené stroje je provozní popis doplněn příslušnou značkou pro dotyčný druh nápravy (hnací nebo vlečená) podle definice v bodech 2.23 a 2.24.
 2.27
 „Doplňkovým provozním popisem“ se rozumí doplňující provozní popis vyznačený v kružnici k určení zvláštního druhu provozu (zatížení a kategorie rychlosti), pro nějž je typ pneumatiky rovněž přípustný dodatečně k použitelné změně únosnosti při různých rychlostech (viz příloha 7).
 2.28
 „Indexem únosnosti“ se rozumí jedno


text:
číslo, které udává zatížení, které pneumatika unese v jednoduché montáži při rychlosti odpovídající přiřazené kategorii rychlosti za provozu v souladu s požadavky na užití stanovenými výrobcem. Seznam těchto indexů a odpovídajících hmotností je uveden v příloze 4.
 2.29
 „Kategorií rychlostí“ se rozumí referenční rychlost vyjádřená značkou kategorie rychlosti uvedenou v tabulce:
 Značka kategorie rychlosti
 Referenční rychlost
 (km/h)
 A2
 10
 A4
 20
 A6
 30
 A8
 40
 B
 50
 D
 65
 2.30
 „Tabulkou: Změny únosnosti při různých rychlostech“ se rozumějí tabulky v příloze 7, které udávají ve vztahu k druhu užití, typu aplikace, indexu únosnosti a značce jmenovité kategorie rychlosti nejvyšší změny únosnosti pneumatiky při jejím užití při rychlostech jiných než odpovídajících značce její kategorie rychlosti.
 2.30.1
 Tabulka „Změny únosnosti při různých rychlostech“ neplatí pro „doplňkový provozní popis“.
 2.30.2
 Tabulka „Změny únosnosti při různých rychlostech“ neplatí pro „pneumatiky se zvýšenou odolností“, ani pro „pneumatiky s vysokou odolností“.
 2.31
 „Maximálním zatížením“ se rozumí maximální hmotnost, kterou je pneumatika schopna nést:
 2.31.1
 nesmí překročit procentní hodnotu přiřazenou k příslušnému indexu únosnosti pneumatiky podle tabulky „Změny únosnosti při různých rychlostech“ (viz bod 2.30) ve vztahu k druhu užití, značce kategorie rychlosti pneumatiky a rychlosti, které je schopno dosáhnout vozidlo, na které je pneumatika namontována.
 2.32
 „Drážkou běhounu“ se rozumí prostor mezi dvěma sousedními žebry nebo bloky vzorku běhounu.
 2.33
 „Výstupkem (nebo zubem) běhounu“ se rozumí plný blok vyčnívající ze základu vzorku běhounu.
 2.34
 „Zvláštním běhounem“ se rozumí pneumatika, jejíž vzorek běhounu a konstrukce jsou konstruovány hlavně k tomu, aby v bahnitém terénu byl zajištěn lepší záběr než u běhounu běžné pneumatiky. Vzorek běhounu pneumatiky obvykle sestává z výstupků nebo zubů hlubších než u běžné pneumatiky.
 2.35
 „Vytrháváním“ se rozumí oddělování malých částí pryže z běhounu.
 2.36
 „Oddělováním kordů“ se rozumí odlučování kordů od jejich pryžového povlaku.
 2.37
 „Oddělováním vrstev“ se rozumí odlučování sousedních vrstev.
 2.38
 „Oddělováním běhounu“ se rozumí odlučování běhounu od kostry.
 2.39
 „Zkušebním ráfkem“ se rozumí jakýkoliv ráfek, na který se pneumatika namontuje pro zkoušení.
 2.40
 „Klasifikačním kódem pneumatik“ se rozumí dodatečné označení uvedené podrobněji v příloze 10, které udává druh užití a příslušný druh vzorku běhounu a aplikaci podle ISO 4251-4.
 2.41
 „Lesnickou pneumatikou“ se rozumí pneumatika určená k montování na stroje nebo zařízení používané v lesnictví.
 3. OZNAČENÍ
 3.1 Na pneumatikách musí být uvedeny tyto údaje:
 3.1.1
 obchodní název nebo značka výrobce;
 3.1.2
 označení rozměru pneumatiky podle definice v bodě 2.15;
 3.1.3
 následující údaje o konstrukci:
 3.1.3.1
 na diagonálních pneumatikách není žádné dodatečné označení;
 3.1.3.2
 na radiálních pneumatikách je možno vyznačit slovo „RADIAL“;
 3.1.3.3
 na pneumatikách smíšené konstrukce se vyznačí slovo „BIAS-BELTED“;
 3.1.4
 „provozní popis“ uvedený v definici v bodě 2.26;
 3.1.4.1
 u pneumatik pro připojené stroje musí být provozní popis doplněn příslušnou značkou aplikace;
 3.1.4.2
 u pneumatik pro připojené stroje pro smíšené použití musí být pneumatika označena dvěma provozními popisy, jedním pro aplikace na hnací nápravy a druhým pro aplikace na vlečené nápravy, každý popis musí být doplněn příslušnou značkou (viz body 2.23 a 2.24 výše):
 nebo
 kde se první provozní popis (95 A6) týká aplikací na hnací nápravy a


text:
druhý (108 A6) aplikací na vlečené nápravy;
 3.1.5
 popřípadě doplňkový provozní popis;
 3.1.6
 nápis „DEEP“ (nebo „R-2“) u pneumatik se zvláštním běhounem;
 3.1.7
 nápisy „F-1“ nebo „F-2“ u pneumatik pro řízená kola traktoru, pokud již nejsou označeny podle bodu 2.15.6;
 3.1.8
 nápisy „LS-1“, „LS-2“, „LS-3“ nebo „LS-4“ v případě pneumatik pro lesnické stroje;
 3.1.8.1
 nápis „LS-3“ označuje pneumatiku se zvláštním běhounem;
 3.1.8.2
 nápis „I-3“ u pneumatik pro připojené spoje s běhounem hnacího kola, tak jak jsou definovány v příloze 5 tabulkách 5 a 6;
 3.1.9
 nápis „IMPLEMENT“ u pneumatik pro připojené stroje, pokud již nejsou označeny podle bodu 2.15.5;
 3.1.10
 slovo „TUBELESS“, jde-li o pneumatiku konstruovanou pro užití bez duše;
 3.1.11
 nápis „...bar MAX.“ (nebo „... kPa MAX“) uvnitř piktogramu uvedeného v příloze 11 k udání tlaku huštění studené pneumatiky při její montáži k dosednutí patky, který nesmí být překročen.
 3.1.12
 jedná-li se o „pneumatiku se zvýšenou odolností“, vloží se před označení rozměru pneumatiky nápis „IF“;
 jedná-li se o „pneumatiku s vysokou odolností“, vloží se před označení rozměru pneumatiky nápis „VF“;
 3.2 Pneumatika musí být označena rovněž datem výroby ve tvaru skupiny čtyř číslic, první dvě číslice udávají týden a poslední dvě číslice rok výroby. Toto označení však nesmí být povinné u jakékoliv pneumatiky předložené ke schválení do dvou let po vstupu tohoto předpisu v platnost (1).
 3.3 Pneumatika musí mít rovněž značku schválení typu pneumatiky EHK, jejíž vzor je uveden v příloze 2.
 3.4 Umístění označení
 3.4.1
 Označení uvedená v bodě 3.1 se vylisují na obou bočnicích pneumatiky.
 3.4.2
 Označení uvedená v bodech 3.2 a 3.3 se vylisují pouze na jedné bočnici.
 3.4.3
 Veškerá označení musí být vylisována tak, aby byla zřetelná a čitelná, a vyhotovená jako součást výrobního procesu. Vypalování nebo jiné způsoby značení po dokončení výrobního procesu nejsou přípustné.
 3.5 Příklady uspořádání označení pneumatik jsou uvedeny v příloze 3.
 4. ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ
 4.1
 Žádost o schválení typu pneumatiky pro zemědělství a lesnictví podává držitel ochranné známky nebo značky nebo jeho řádně pověřený zástupce. Žádost musí obsahovat:
 4.1.1
 označení rozměru pneumatiky podle definice v bodě 2.15 tohoto předpisu;
 4.1.2
 obchodní název nebo značku;
 4.1.3
 druh užití podle definice v bodě 2.1.3 tohoto předpisu;
 4.1.4
 konstrukci;
 4.1.5
 značku kategorie rychlosti;
 4.1.6
 index únosnosti pneumatiky, popřípadě u pneumatik pro připojené stroje index únosnosti (pouze) pro aplikace na hnací nápravy a pro aplikace na vlečené nápravy;
 4.1.7
 údaj, zda je pneumatika určená pro montáž s duší nebo bez duše;
 4.1.8
 popřípadě doplňkový provozní popis;
 4.1.9
 uspořádání pneumatiky a ráfku;
 4.1.10
 ráfek, který má být použit k měření, a ráfek, který se má použít ke zkouškám;
 4.1.11
 ráfek/ráfky, na nějž/něž může být pneumatika namontována;
 4.1.12.
 tlak v pneumatice (v barech nebo kPa) pro měření;
 4.1.13
 součinitele x zmíněného v bodě 2.18 a v příslušné tabulce v příloze 5;
 4.1.14
 tlak huštění studené pneumatiky při její montáži k dosednutí patky, který nesmí být podle údajů výrobce pneumatik u daného typu pneumatiky překročen;
 4.1.15
 zkušební tlak, v kPa (nebo v bar).
 4.2
 Na žádost schvalovacího orgánu předloží výrobce ve trojím vyhotovení pro každý


text:
typ pneumatiky rovněž úplnou technickou dokumentaci obsahující zejména výkresy nebo fotografie, které ukazují vzorek běhounu a obrysovou plochu nahuštěné pneumatiky namontované na měřicí ráfek a které udávají odpovídající rozměry (viz body 6.1 a 6.2) typu předaného ke schválení. Na žádost schvalovacího orgánu se také musí přiložit zkušební protokol vydaný schválenou zkušební laboratoří nebo jeden vzorek typu pneumatiky.
 5. SCHVÁLENÍ
 5.1
 Schválení daného typu pneumatiky se udělí, jestliže typ pneumatiky předaný ke schválení podle tohoto předpisu splňuje požadavky bodu 6.
 5.2
 Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení typu; první dvě číslice tohoto čísla (v současnosti 00, což odpovídá předpisu v původním znění) udávají sérii změn zahrnující poslední zásadní technické změny předpisu v době vydání schválení. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit stejné číslo jinému typu pneumatiky.
 5.3
 Schválení, rozšíření schválení, odmítnutí schválení nebo odnětí schválení typu pneumatiky nebo definitivní ukončení výroby typu pneumatiky podle tohoto předpisu musí být stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, oznámeno na formuláři podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.
 5.4
 Na každý druh pneumatiky, který je shodný s typem schváleným podle tohoto předpisu, se mimo označení předepsaného v bodech 3.1 a 3.2 viditelně a na ploše podle bodu 3.3 umístí mezinárodní značka schválení, která se skládá z:
 5.4.1
 písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (2).
 5.4.2
 čísla tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení.
 5.5
 Značka schválení musí být jasně čitelná a nesmazatelná.
 5.6
 V příloze 2 tohoto předpisu je uveden příklad uspořádání značky schválení.
 6. POŽADAVKY
 6.1 Šířka průřezu pneumatiky
 6.1.1
 S výjimkou bodu 6.1.2 se šířka průřezu vypočte podle následujícího vzorce:
 S = S1 + K (A – A1)
 kde:
 S
 je „šířka průřezu“ v mm ve vztahu k měřicímu ráfku,
 S1
 je „jmenovitá šířka průřezu“ v mm uvedená na bočnici pneumatiky v označení rozměru pneumatiky podle předpisu,
 A
 je šířka (v mm) (3) měřicího ráfku podle údaje výrobce v technickém popisu,
 A1
 je šířka (v mm) (3) teoretického ráfku; použije se hodnota S1 vynásobená součinitelem X stanoveným výrobcem pneumatik a
 K
 se rovná 0,4.
 6.1.2
 U typů pneumatik, jejichž označení rozměru pneumatiky je uvedeno v prvním sloupci tabulek v příloze 5, se hodnoty šířky teoretického ráfku (A1) a šířky průřezu (S1) v těchto tabulkách uvádějí oproti označení rozměru pneumatiky.
 6.2 Vnější průměr pneumatiky
 6.2.1
 S výjimkou bodu 6.2.2 se vnější průměr pneumatiky vypočte podle následujícího vzorce:
 D = d + 2 H
 kde:
 D
 je vnější průměr v mm,
 d
 je smluvené číslo označující jmenovitý průměr ráfku v mm (viz bod 2.16),
 H
 je jmenovitá výška průřezu v mm a rovná se:
 H = 0,01 × Ra × S1
 kde:
 Ra
 je jmenovité profilové číslo,
 S1
 je „jmenovitá šířka průřezu“ v mm.
 Veškeré údaje podle údajů v označení rozměru pneumatiky na bočnici pneumatiky v souladu s požadavky bodu 2.15.
 6.2.2
 U typů pneumatik, jejichž označení rozměru je uvedeno v prvním sloupci tabulek v příloze 5, se však hodnoty vnějšího průměru (D) a jmenovitého průměru ráfku (d) v mm v


text:
těchto tabulkách uvádějí oproti označení rozměru pneumatiky.
 6.3 Šířka průřezu pneumatiky: upřesnění povolených odchylek
 6.3.1
 Celková šířka pneumatiky může být menší než šířka průřezu stanovená podle bodu 6.1 nebo uvedená v příloze 5.
 6.3.2
 Celková šířka pneumatiky nesmí přesáhnout šířku průřezu stanovenou podle bodu 6.1 o více než:
 u radiální konstrukce: + 5 %
 u diagonální konstrukce: + 8 %
 6.3.3
 U typů pneumatik, jejichž označení rozměru je uvedeno v prvním sloupci tabulek v příloze 5, jsou případnými přípustnými procentními hodnotami hodnoty uvedené v příslušných tabulkách.
 6.4 Vnější průměr pneumatiky: upřesnění povolených odchylek
 6.4.1
 Vnější průměr pneumatiky nesmí být mimo rozmezí hodnot D min a D max získaných podle následujících vzorců:
 D min = d + 2 (H × a)
 D max = d + 2 (H × b)
 kde hodnoty „H“ a „d“ jsou definovány v bodě 6.2.1.
 6.4.1.1
 Pro rozměry uvedené v příloze 5: H = 0,5 (D – d) (viz bod 6.2).
 6.4.2
 Koeficienty „a“ a „b“ jsou:
 Druh užití
 Radiální
 Diagonální
 a
 b
 a
 b
 Řízená kola
 0,96
 1,04
 0,96
 1,07
 Hnací kola traktorů a lesnických strojů – běžná
 0,96
 1,04
 0,96
 1,07
 Hnací kola traktorů a lesnických strojů – zvláštní
 1,00
 1,12
 1,00
 1,12
 Připojené stroje
 0,96
 1,04
 0,96
 1,07
 6.4.3
 U typů pneumatik, jejichž označení rozměru je uvedeno v prvním sloupci tabulek v příloze 5, jsou případnými přípustnými procentními hodnotami hodnoty uvedené v příslušných tabulkách.
 6.5 Postupy zkoušek
 6.5.1
 Rozměry pneumatik se měří podle přílohy 6.
 6.5.2
 Postup zkoušky k posouzení odolnosti pneumatiky vůči protržení je uveden v příloze 8.
 6.5.2.1
 Pneumatika, která po příslušné zkoušce k posouzení odolnosti vůči protržení nevykazuje žádné oddělování běhounu, oddělování vrstev, oddělování kordu, lomy patek nebo lomy kordu, se považuje za pneumatiku, která při zkoušce vyhověla. Pneumatika použitá při zkoušce se nesmí použít k jiným zkouškám.
 6.5.3
 Postupy zkoušky k posouzení vhodnosti pneumatiky pro uvedené výkonnosti jsou uvedeny v příloze 9.
 6.5.3.1
 Pneumatika, která po příslušné zkoušce vztahu únosnost/rychlost nevykazuje žádné oddělování běhounu, oddělování vrstev, oddělování kordu nebo lomy kordu, se považuje za pneumatiku, která při zkoušce vyhověla. Pneumatika použitá při zkoušce se nesmí použít k jiným zkouškám.
 6.5.3.2
 Pneumatika, která po příslušné zkoušce vztahu únosnost/rychlost vykazuje vytrhávání způsobené zvláštními zkušebními podmínkami, se považuje za pneumatiku, která při zkoušce vyhověla.
 6.5.4
 Vyrábí-li výrobce pneumatik řadu pneumatik, nepovažuje se za nutné provádět zkoušky pro každý typ pneumatiky v této řadě.
 7. ZMĚNA TYPU PNEUMATIKY A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ
 7.1
 Každá změna typu pneumatiky se oznámí správnímu orgánu, který typ pneumatiky schválil. Tento orgán pak může:
 7.1.1
 buď dospět k závěru, že provedené změny pravděpodobně nemají znatelný nepříznivý účinek a že pneumatika v každém případě ještě splňuje požadavky, nebo
 7.1.2
 požádat technickou zkušebnu odpovědnou za zkoušky o nový protokol o zkoušce.
 7.2
 Změna vzorku běhounu pneumatiky nevyžaduje opakování zkoušek předepsaných v bodu 6 tohoto předpisu.
 7.3
 Potvrzení nebo zamítnutí schválení s uvedením příslušných změn se sdělí smluvním stranám dohody, které používají tento předpis, postupem stanoveným výše v bodě 5.3.
 7.4
 Příslušný orgán, který uděluje rozšíření schválení, přiřadí každému rozšíření pořadové číslo


text:
a informuje o tom smluvní strany dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, na formuláři sdělení podle vzoru uvedeného v příloze 1 tohoto předpisu.
 8. SHODNOST VÝROBY
 Výrobní postup musí být v souladu s postupy, které stanoví dodatek 2 dohody (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), s následujícími požadavky:
 8.1
 Pneumatiky schválené podle tohoto předpisu musí být vyrobeny tak, aby vyhovovaly schválenému typu splněním požadavků stanovených v bodě 6.
 8.2
 Orgán, který schválení typu udělil, může kdykoli prověřit metody kontroly shodnosti používané v jednotlivých výrobních zařízeních. V každém výrobním zařízení se tato ověření provádějí obvykle jednou za dva roky.
 9. POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY
 9.1
 Nejsou-li splněny požadavky stanovené v bodě 8.1 nebo neprošly-li pneumatiky odebrané ze série zkouškami uvedenými ve zmíněném bodě, může být schválení udělené typu pneumatiky podle tohoto předpisu odňato.
 9.2
 Pokud smluvní strana dohody, která používá tento předpis, odejme schválení, které předtím udělila, oznámí to neprodleně ostatním smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, na formuláři sdělení podle vzoru uvedeného v příloze 1 tohoto předpisu.
 10. DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY
 Pokud držitel schválení zcela zastaví výrobu typu pneumatiky schváleného v souladu s tímto předpisem, informuje o tom orgán, který schválení udělil. Po obdržení příslušného sdělení tento orgán informuje smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis, na formuláři sdělení podle vzoru uvedeného v příloze 1 tohoto předpisu.
 11. NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK, ZKUŠEBNÍCH LABORATOŘÍ A SPRÁVNÍCH ORGÁNŮ
 11.1
 Smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis, oznámí sekretariátu OSN názvy a adresy technických zkušeben, které odpovídají za provádění schvalovacích zkoušek, a popřípadě schválených zkušebních laboratoří a správních orgánů, které udělují schválení a jimž se zasílají formuláře osvědčující schválení nebo zamítnutí či odnětí schválení vydaného v jiných zemích.
 11.2
 Smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis, mohou užívat laboratoře výrobců pneumatik a mohou jmenovat jako schválené zkušební laboratoře takové z nich, které se nacházejí na jejich území nebo na území jiné strany dohody, pokud k tomuto postupu dal předchozí souhlas příslušný správní orgán druhé strany.
 11.3
 Pokud smluvní strana dohody použije bod 11.2, může být při zkouškách na základě své žádosti zastoupena jednou nebo více osobami podle vlastního výběru.
 Vysvětlující obrázek
 (viz body 2.2 a 4.1)
 Průřez pneumatiky
 Vzorek běhounu s výstupky (zuby)
 Vzorek běhounu s podélnými žebry
 (1) Do 1. ledna 2000 může být datum výroby uvedeno ve tvaru skupiny tří číslic, první dvě číslice udávají týden a třetí číslice rok výroby.
 (2) 1 pro Německo, 2 pro Francii, 3 pro Itálii, 4 pro Nizozemsko, 5 pro Švédsko, 6 pro Belgii, 7 pro Maďarsko, 8 pro Českou republiku, 9 pro Španělsko, 10 pro Srbsko, 11 pro Spojené království, 12 pro Rakousko, 13 pro Lucembursko, 14 pro Švýcarsko, 15 (neobsazeno), 16 pro Norsko, 17 pro Finsko, 18 pro Dánsko, 19 pro Rumunsko, 20 pro Polsko, 21 pro Portugalsko, 22 pro Ruskou federaci, 23 pro Řecko, 24 pro Irsko, 25 pro Chorvatsko, 26 pro Slovinsko, 27 pro Slovensko, 28 pro Bělorusko, 29 pro Estonsko, 30 (neobsazeno), 31 pro Bosnu a Hercegovinu, 32 pro Lotyšsko, 33 (neobsazeno), 34 pro Bulharsko,


text:
35 (neobsazeno), 36 pro Litvu, 37 pro Turecko, 38 (neobsazeno), 39 pro Ázerbájdžán, 40 pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, 41 (neobsazeno), 42 pro Evropské společenství (schválení vydávají jeho členské státy používající svůj příslušný symbol EHK), 43 pro Japonsko, 44 (neobsazeno), 45 pro Austrálii, 46 pro Ukrajinu, 47 pro Jihoafrickou republiku, 48 pro Nový Zéland, 49 pro Kypr, 50 pro Maltu, 51 pro Korejskou republiku, 52 pro Malajsii, 53 pro Thajsko, 54 a 55 (neobsazeno), 56 pro Černou Horu, 57 (neobsazeno) a 58 pro Tunisko. Dalším zemím se přidělí po sobě následující čísla chronologicky v pořadí, v jakém ratifikují Dohodu o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat a/nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel, nebo v pořadí, v jakém k uvedené dohodě přistoupí. Takto přidělená čísla sdělí generální tajemník Organizace spojených národů smluvním stranám dohody.
 (3) Převodní součinitel z kódu na mm je 25,4.
 PŘÍLOHA 1
 OZNÁMENÍ
 (maximální formát: A4 (210 × 297 mm))
 PŘÍLOHA 2
 USPOŘÁDÁNÍ ZNAČKY SCHVÁLENÍ TYPU
 PŘÍLOHA 3
 USPOŘÁDÁNÍ OZNAČENÍ PNEUMATIK
 (viz body 3.1 a 3.2)
 ČÁST A: PNEUMATIKY PRO HNACÍ KOLA ZEMĚDĚLSKÝCH TRAKTORŮ
 Příklad označení, jimiž musí být opatřeny pneumatiky, které vyhovují tomuto předpisu
 Minimální výšky označení (mm)
 Pneumatiky se jmenovitou šířkou průřezu
 PNEUMATIKY S KÓDEM PRŮMĚRU RÁFKU
 DO 12
 13 AŽ 19.5
 20 A VÍCE
 do 130
 b = 4
 c = 4
 b = 6
 c = 4
 b = 9
 c = 4
 135 až 235
 b = 6
 c = 4
 b = 6
 c = 4
 b = 9
 c = 4
 240 a více
 b = 9
 c = 4
 b = 9
 c = 4
 b = 9
 c = 4
 Tato označení vymezují pneumatiku pro hnací kola – pneumatiku:
 —
 se jmenovitou šířkou průřezu 360,
 —
 se jmenovitým profilovým číslem 70,
 —
 radiální konstrukce (R),
 —
 se jmenovitým průměrem ráfku 610, který má kód 24,
 —
 s únosností 1 250 kg, což odpovídá indexu únosnosti 116 v příloze 4,
 —
 zařazenou do kategorie rychlosti A8 (referenční rychlost 40 km/h),
 —
 která může být dodatečně použita při rychlosti 50 km/h (značka kategorie rychlosti B) s únosností 1 150 kg, což odpovídá indexu únosnosti 113 uvedenému v příloze 4,
 —
 pro montáž bez duše („tubeless“),
 —
 se zvláštním běhounem („R-2“),
 —
 vyrobenou ve 25. týdnu roku 2006
 (viz bod 3.2 předpisu).
 Umístění a pořadí označení tvořících označení pneumatiky musí být následující:
 a)
 označení rozměru zahrnující jmenovitou šířku průřezu, jmenovité profilové číslo, popřípadě značku druhu konstrukce pneumatiky a jmenovitý průměr ráfku musí být sdružena, jak je ukázáno ve výše uvedených příkladech:
 360/70R24, IF 360/70R24, VF 360/70R24;
 b)
 provozní popis (index únosnosti a značka kategorie rychlosti) se umístí v blízkosti označení rozměru. Může být před označením rozměru nebo za ním nebo může být umístěn nad ním nebo pod ním;
 c)
 slova „TUBELESS“, „R-2“ nebo „DEEP“, volitelné označení „RADIAL“ a datum výroby mohou být od označení rozměru dále;
 d)
 doplňkové provozní označení uvnitř kružnice


text:
může uvádět značku kategorie rychlosti za nebo pod indexem únosnosti.
 ČÁST B: PNEUMATIKY PRO ŘÍZENÁ KOLA ZEMĚDĚLSKÝCH A LESNICKÝCH TRAKTORŮ
 Příklad označení, jimiž musí být opatřeny pneumatiky, které vyhovují tomuto předpisu
 Minimální výšky označení (mm)
 Pneumatiky se jmenovitou šířkou průřezu
 PNEUMATIKY S KÓDEM PRŮMĚRU RÁFKU
 DO 12
 13 AŽ 19.5
 20 A VÍCE
 do 130
 b = 4
 c = 4
 b = 6
 c = 4
 b = 9
 c = 4
 135 až 235
 b = 6
 c = 4
 b = 6
 c = 4
 b = 9
 c = 4
 240 a více
 b = 9
 c = 4
 b = 9
 c = 4
 b = 9
 c = 4
 Tato označení vymezují pneumatiku pro řízená kola – pneumatiku:
 —
 se jmenovitou šířkou průřezu 250,
 —
 se jmenovitým profilovým číslem 70,
 —
 radiální konstrukce (R),
 —
 se jmenovitým průměrem ráfku 405 mm, který má kód 16, určeným pro výstroj nehnaných řízených náprav zemědělských traktorů (FRONT),
 —
 s únosností 925 kg, což odpovídá indexu únosnosti 105, jak je uvedeno v příloze 4,
 —
 zařazenou do jmenovité kategorie rychlosti A6 (referenční rychlost 30 km/h),
 —
 pro montáž bez duše („tubeless“) a
 —
 vyrobenou ve 25. týdnu roku 2006
 (viz bod 3.2 předpisu).
 Umístění a pořadí označení tvořících označení pneumatiky musí být následující:
 a)
 označení rozměru zahrnující jmenovitou šířku průřezu, jmenovité profilové číslo, popřípadě značku druhu konstrukce pneumatiky, jmenovitý průměr ráfku a volitelně písmena „FRONT“ musí být sdružena, jak je ukázáno ve výše uvedeném příkladu: 250/70R16 FRONT;
 b)
 provozní popis (index únosnosti a značka kategorie rychlosti) se umístí v blízkosti označení rozměru. Může být před označením rozměru nebo za ním nebo může být umístěn nad ním nebo pod ním;
 c)
 slovo „TUBELESS“, volitelné slovo „RADIAL“, volitelný symbol „F-1“ a datum výroby mohou být od označení rozměru dále.
 ČÁST C: PNEUMATIKY PRO PŘIPOJENÉ STROJE
 Příklad označení, jimiž musí být opatřeny pneumatiky, které vyhovují tomuto předpisu
 Minimální výšky označení (mm)
 Pneumatiky se jmenovitou šířkou průřezu
 PNEUMATIKY S KÓDEM PRŮMĚRU RÁFKU
 DO 12
 13 AŽ 19.5
 20 A VÍCE
 do 130
 b = 4
 c = 4
 d = 7
 b = 6
 c = 4
 d = 12
 b = 9
 c = 4
 d = 12
 135 až 235
 b = 6
 c = 4
 d = 12
 b = 6
 c = 4
 d = 12
 b = 9
 c = 4
 d = 12
 240 a více
 b = 9
 c = 4
 d = 12
 b = 9
 c = 4
 d = 12
 b = 9
 c = 4
 d = 12
 Tato označení vymezují pneumatiku pro připojené stroje – pneumatiku:
 —
 se jmenovitou šířkou průřezu 250,
 —
 se jmenovitým profilovým číslem 70,
 —
 radiální konstrukce (R),
 —
 se jmenovitým průměrem ráfku 508 mm, který má kód 20,
 —
 určenou hlavně pro výstroj přídavných nástrojů, zemědělských strojů nebo zemědělských přípojných vozidel (IMP),
 —
 s únosností 690 kg, což odpovídá indexu únosnosti 95 uvedenému v příloze 4, při použití na hnacích nápravách (aplikace na hnací nápravy),


text:
jak je určeno příslušnou značkou,
 —
 s únosností 1 000 kg, při použití na nehnaných nápravách (aplikace na vlečené nápravy), což odpovídá indexu únosnosti 108 uvedenému v příloze 4, jak je určeno příslušnou značkou,
 —
 zařazenou pro obě použití do jmenovité kategorie rychlosti A6 (referenční rychlost 30 km/h),
 —
 pro montáž bez duše („tubeless“) a
 —
 vyrobenou ve 25. týdnu roku 2006
 (viz bod 3.2 předpisu).
 Umístění a pořadí označení tvořících označení pneumatiky musí být následující:
 a)
 označení rozměru zahrnující jmenovitou šířku průřezu, jmenovité profilové číslo, popřípadě značku druhu konstrukce pneumatiky, jmenovitý průměr ráfku a volitelně písmena „IMP“ musí být sdružena, jak je ukázáno ve výše uvedeném příkladu: 250/70R20 IMP;
 b)
 provozní popis (index únosnosti a značka kategorie rychlosti) a příslušný symbol druhu aplikace se umístí v blízkosti označení rozměru. Mohou být před označením rozměru nebo za ním nebo být umístěny nad ním nebo pod ním;
 c)
 slovo „TUBELESS“, volitelné slovo „RADIAL“, volitelné slovo „IMPLEMENT“ a datum výroby mohou být od označení rozměru dále.
 ČÁST D: PNEUMATIKY PRO LESNICKÉ STROJE
 Příklad označení, jimiž musí být opatřeny pneumatiky, které vyhovují tomuto předpisu:
 MINIMÁLNÍ VÝŠKY OZNAČENÍ:
 b: 9 mm
 c: 4 mm
 Tato označení vymezují pneumatiku pro lesnické stroje (LS):
 a)
 se jmenovitou šířkou průřezu 600,
 b)
 se jmenovitým profilovým číslem 55,
 c)
 diagonální konstrukce (-),
 d)
 se jmenovitým průměrem ráfku 673 mm, který má kód 26,5,
 e)
 se středním běhounem („LS-2“),
 f)
 s únosností 3 750 kg, což odpovídá indexu únosnosti 154 uvedenému v příloze 4,
 g)
 zařazenou do kategorie rychlosti A8 (referenční rychlost 40 km/h),
 h)
 pro montáž bez duše („tubeless“),
 i)
 vyrobenou ve 25. týdnu roku 2006 (viz bod 3.2 předpisu).
 Umístění a pořadí označení tvořících označení pneumatiky musí být následující:
 a)
 označení rozměru zahrnující jmenovitou šířku průřezu, jmenovité profilové číslo, popřípadě značku druhu konstrukce pneumatiky a jmenovitý průměr ráfku musí být sdružena, jak je ukázáno ve výše uvedeném příkladu: 600/55-26,5;
 b)
 nápis „LS“ následovaný číslicemi 1, 2, 3 nebo 4, podle příslušného typu, se umístí za označení rozměru, jak je ukázáno ve výše uvedeném příkladu: LS-2;
 c)
 provozní popis (index únosnosti a značka kategorie rychlosti) se umístí v blízkosti označení rozměru. Může být před označením rozměru nebo za ním nebo může být umístěn nad ním nebo pod ním;
 d)
 slovo „TUBELESS“ a datum výroby mohou být od označení rozměru dále.
 PŘÍLOHA 4
 Seznam indexů únosnosti (LI) a odpovídajících maximálních hmotností (kg)
 (viz bod 2.28)
 LI
 kg
 1
 46,2
 2
 47,5
 3
 48,7
 4
 50
 5
 51,5
 6
 53
 7
 54,5
 8
 56
 9
 58
 10
 60
 11
 61,5
 12
 63
 13
 65
 14
 67
 15
 69
 16
 71
 17
 73
 18
 75
 19
 77,5
 20
 80
 21
 82,5
 22
 85
 23
 87,5
 24
 90
 25
 92,5
 26
 95
 27
 97,5
 28
 100
 29
 103
 30
 106
 31
 109
 32
 112
 33
 115
 34
 118
 35
 121
 36
 125
 37
 128
 38
 132
 39
 136
 40
 140
 41
 145
 42
 150
 43
 155
 44
 160
 45
 165
 46
 170
 47
 175
 48
 180
 49
 185
 50
 190
 51
 195


text:
52
 200
 53
 206
 54
 212
 55
 218
 56
 224
 57
 230
 58
 236
 59
 243
 60
 250
 61
 257
 62
 265
 63
 272
 64
 280
 65
 290
 66
 300
 67
 307
 68
 315
 69
 325
 70
 335
 71
 345
 72
 355
 73
 365
 74
 375
 75
 387
 76
 400
 77
 412
 78
 425
 79
 437
 80
 450
 81
 462
 82
 475
 83
 487
 84
 500
 85
 515
 86
 530
 87
 545
 88
 560
 89
 580
 90
 600
 91
 615
 92
 630
 93
 650
 94
 670
 95
 690
 96
 710
 97
 730
 98
 750
 99
 775
 100
 800
 101
 825
 102
 850
 103
 875
 104
 900
 105
 925
 106
 950
 107
 975
 108
 1 000
 109
 1 030
 110
 1 060
 111
 1 090
 112
 1 120
 113
 1 150
 114
 1 180
 115
 1 215
 116
 1 250
 117
 1 285
 118
 1 320
 119
 1 360
 120
 1 400
 121
 1 450
 122
 1 500
 123
 1 550
 124
 1 600
 125
 1 650
 126
 1 700
 127
 1 750
 128
 1 800
 129
 1 850
 130
 1 900
 131
 1 950
 132
 2 000
 133
 2 060
 134
 2 120
 135
 2 180
 136
 2 240
 137
 2 300
 138
 2 360
 139
 2 430
 140
 2 500
 141
 2 575
 142
 2 650
 143
 2 725
 144
 2 800
 145
 2 900
 146
 3 000
 147
 3 075
 148
 3 150
 149
 3 250
 150
 3 350
 151
 3 450
 152
 3 550
 153
 3 650
 154
 3 750
 155
 3 875
 156
 4 000
 157
 4 125
 158
 4 250
 159
 4 375
 160
 4 500
 161
 4 625
 162
 4 750
 163
 4 875
 164
 5 000
 165
 5 150
 166
 5 300
 167
 5 450
 168
 5 600
 169
 5 800
 170
 6 000
 171
 6 150
 172
 6 300
 173
 6 500
 174
 6 700
 175
 6 900
 176
 7 100
 177
 7 300
 178
 7 500
 179
 7 750
 180
 8 000
 181
 8 250
 182
 8 500
 183
 8 750
 184
 9 000
 185
 9 250
 186
 9 500
 187
 9 750
 188
 10 000
 189
 10 300
 190
 10 600
 191
 10 900
 192
 11 200
 193
 11 500
 194
 11 800
 195
 12 150
 196
 12 500
 197
 12 850
 198
 13 200
 199
 13 600
 200
 14 000
 PŘÍLOHA 5
 Teoretický ráfek, vnější průměr a jmenovitá šířka průřezu pneumatik určitých označení rozměru
 Tabulka 1
 Řízená kola pro zemědělství – rozměry se standardním a nízkým profilem
 Označení velikosti pneumatiky
 Kód šířky teoretického ráfku (A1)
 Jmenovitá šířka průřezu (S1)
 (mm)
 Celkový průměr (D)
 (mm)
 Jmenovitý průměr ráfku (d)
 (mm)
 4,00-9
 3
 112
 460
 229
 4,00-12
 3
 112
 535
 305
 4,00-15
 3
 112
 610
 381
 4,00-16
 3
 112
 630
 406
 4,00-19
 3
 112
 712
 483
 4,50-10
 3
 121
 505
 254
 4,50-16
 3
 122
 655
 406
 4,50-19
 3
 122
 736
 483
 5,00-10
 3
 130
 530
 254
 5,00-12
 3
 130
 580
 305
 5,00-15
 4
 140
 655
 381
 5,00-16
 4
 140
 680
 406