text:
 27.11.2014
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 342/24
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 125/2014
 ze dne 27. června 2014,
 kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise (EU) č. 655/2013 ze dne 10. července 2013, kterým se stanoví společná kritéria pro odůvodnění tvrzení používaných v souvislosti s kosmetickými přípravky (1), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Nařízení Komise (EU) č. 658/2013 ze dne 10. července 2013, kterým se mění přílohy II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 o kosmetických přípravcích (2), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (3)
 Příloha II Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Kapitola XVI přílohy II Dohody o EHP se mění takto:
 1)
 V bodě 1a (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009) se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32013 R 0658: nařízení Komise (EU) č. 658/2013 ze dne 10. července 2013 (Úř. věst. L 190, 11.7.2013, s. 38).“
 2)
 Za bod 1aa (prováděcí rozhodnutí Komise 2013/674/EU) se vkládá nový bod, který zní:
 „1b.
 32013 R 0655: nařízení Komise (EU) č. 655/2013 ze dne 10. července 2013, kterým se stanoví společná kritéria pro odůvodnění tvrzení používaných v souvislosti s kosmetickými přípravky (Úř. věst. L 190, 11.7.2013, s. 31).“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) č. 655/2013 a nařízení (EU) č. 658/2013 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 28. června 2014 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 27. června 2014.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 190, 11.7.2013, s. 31.
 (2) Úř. věst. L 190, 11.7.2013, s. 38.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 7.2.2019
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 36/33
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 86/2017
 ze dne 5. května 2017,
 kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP [2019/198]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise (EU) 2017/236 ze dne 10. února 2017 o neschválení určitého zdravotního tvrzení při označování potravin, jež se týká snížení rizika onemocnění (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Toto rozhodnutí se týká právních předpisů o potravinách. Jak je uvedeno v úvodu kapitoly XII přílohy II Dohody o EHP, právní předpisy o potravinách se nepoužijí na Lichtenštejnsko po celou dobu, po niž je na Lichtenštejnsko rozšířena působnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty. Toto rozhodnutí se tudíž na Lichtenštejnsko nepoužije.
 (3)
 Příloha II Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Za bod 122 (směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2203) kapitoly XII přílohy II Dohody o EHP se doplňuje nový bod, který zní:
 „123.
 32017 R 0236: nařízení Komise (EU) 2017/236 ze dne 10. února 2017 o neschválení určitého zdravotního tvrzení při označování potravin, jež se týká snížení rizika onemocnění (Úř. věst. L 36, 11.2.2017, s. 9).“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) 2017/236 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 6. května 2017 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 5. května 2017.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Claude MAERTEN
 (1) Úř. věst. L 36, 11.2.2017, s. 9.
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
 28.2.2022
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 55/14
 Překlad
 ÚMLUVA O ZACHOVÁNÍ A ŘÍZENÍ RYBOLOVNÝCH ZDROJŮ NA VOLNÉM MOŘI V SEVERNÍM TICHÉM OCEÁNU
 SMLUVNÍ STRANY,
 ODHODLÁNY zajistit dlouhodobé zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů severního Tichého oceánu, a tím chránit mořské ekosystémy, v nichž se tyto zdroje vyskytují;
 MAJÍCE NA PAMĚTI příslušné mezinárodní právo obsažené v Úmluvě Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982, v Dohodě o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací ze dne 4. prosince 1995 a v Dohodě k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři ze dne 24. listopadu 1993 a berouce v úvahu kodex chování pro zodpovědný rybolov přijatý konferencí Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství („FAO“) na jejím 28. zasedání dne 31. října 1995, jakož i mezinárodní pokyny pro řízení lovu hlubinných druhů na volném moři přijaté FAO dne 29. srpna 2008;
 BEROUCE NA VĚDOMÍ výzvu Valného shromáždění Organizace spojených národů v jeho rezolucích 61/105 a 64/72 k přijetí kroků k ochraně citlivých mořských ekosystémů a symbiotických druhů proti významným nepříznivým vlivům destruktivních metod rybolovu a v jeho rezoluci 60/31, kterou povzbuzuje státy, aby podle potřeby uznávaly, že by se obecné zásady Dohody o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací ze dne 4. prosince 1995 měly též používat na samostatné populace ryb na volném moři;
 UZNÁVAJÍCE nutnost shromažďovat vědecké údaje s cílem porozumět biologické rozmanitosti a ekologii moří v regionu a posoudit dopady rybolovu na mořské druhy a citlivé mořské ekosystémy;
 MAJÍCE NA PAMĚTI nutnost zabránit nepříznivým dopadům na mořské prostředí, chránit biologickou rozmanitost, uchovat celistvost mořských ekosystémů a minimalizovat riziko dlouhodobých nebo nevratných důsledků způsobených rybolovnou činností;
 ZNEPOKOJENY možnými nepříznivými dopady neregulovaných rybolovných činností při dně na mořské druhy a citlivé mořské ekosystémy na volném moři severního Tichého oceánu;
 DÁLE ODHODLÁNY provádět odpovědný rybolov a účinně spolupracovat na předcházení, potírání a odstraňování činností nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu ( „rybolov NNN“) a nepříznivých dopadů, které mají na stav světových rybolovných zdrojů a ekosystémů, ve kterých k nim dochází,
 SE DOHODLY takto:
 Článek 1
 Používané výrazy
 Pro účely této úmluvy se rozumí:
 a)
 „úmluvou z roku 1982“ Úmluva Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982;
 b)
 „dohodou z roku 1995“ Dohoda o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací ze dne 4. prosince 1995;
 c)
 „rybolovnými činnostmi při dně“ rybolovné činnosti, v rámci nichž je pravděpodobné, že se během běžného provádění rybolovných činností lovné zařízení dostane do kontaktu s mořským dnem;
 d)
 „konsensem“ neexistence jakékoli formální námitky v okamžiku, kdy je přijato rozhodnutí;
 e)
 „smluvní stranou“ každý stát nebo organizace pro regionální hospodářskou integraci, které souhlasí s tím, že


text:
budou vázány touto úmluvou, a pro které je úmluva platná;
 f)
 „oblastí úmluvy“ území, na které se vztahuje tato úmluva, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 1;
 g)
 „mezinárodními pokyny FAO“ mezinárodní pokyny pro řízení lovu hlubinných druhů na volném moři přijaté Organizací OSN pro výživu a zemědělství (FAO) dne 29. srpna 2008 ve znění pozdějších změn;
 h)
 „rybolovnými zdroji“ všechny ryby, měkkýši, korýši a jiné mořské druhy ulovené rybářskými plavidly v oblasti úmluvy, s výjimkou:
 i)
 přisedlých druhů, pokud podléhají svrchovaným právům pobřežních států v souladu s čl. 77 odst. 4 úmluvy z roku 1982, a indikátorových druhů citlivých mořských ekosystémů, jak jsou uvedeny v čl. 13 odst. 5 této úmluvy nebo přijaty podle uvedeného odstavce;
 ii)
 katadromních druhů;
 iii)
 mořských savců, mořských plazů a mořských ptáků; a
 iv)
 jiných mořských druhů, na které se již vztahují existující mezinárodní nástroje k řízení rybolovu v oblasti působnosti dotyčných nástrojů;
 i)
 „rybolovnými činnostmi“:
 i)
 skutečné vyhledávání, lov, sběr nebo sklizeň rybolovných zdrojů nebo pokus o tyto činnosti;
 ii)
 provozování jakékoli činnosti, u které lze rozumně očekávat, že jejím výsledkem bude nalezení, ulovení, sběr nebo získání těchto zdrojů za jakýmkoli účelem;
 iii)
 zpracování těchto zdrojů na moři a překládka těchto zdrojů na moři nebo v přístavu; a
 iv)
 každá operace na moři s cílem přímo podpořit nebo připravit jakoukoli činnost popsanou v bodech i) až iii) výše, s výjimkou operací v naléhavých případech, kdy se jedná o zdraví a bezpečnost členů posádky nebo o bezpečnost rybářských plavidel;
 j)
 „rybářským plavidlem“ každé plavidlo používané nebo určené k používání pro účel provozování rybolovných činností, včetně zpracovatelských plavidel, podpůrných plavidel, přepravních plavidel a všech ostatních plavidel přímo se zapojujících do takových rybolovných činností;
 k)
 „nezákonným, nehlášeným a neregulovaným rybolovem / rybolovem NNN“ činnosti uvedené v odstavci 3 Mezinárodního akčního plánu pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, který FAO přijala v roce 2001, a jiné činnosti, které může jako takové Komise určit;
 l)
 „přístupem založeným na předběžné opatrnosti“ přístup založený na předběžné opatrnosti, jak je stanoven v článku 6 dohody z roku 1995;
 m)
 „organizací pro regionální hospodářskou integraci“ organizace pro regionální hospodářskou integraci, na kterou její členské státy přenesly pravomoci v záležitostech, jichž se týká tato úmluva, včetně pravomoci přijímat rozhodnutí, která jsou pro příslušný členský stát ve vztahu k uvedeným záležitostem závazná; a
 n)
 „překládkou“ přemístění jakýchkoli rybolovných zdrojů nebo produktů rybolovných zdrojů ulovených v oblasti úmluvy z jednoho rybářského plavidla na druhé buď na moři, nebo v přístavu.
 Článek 2
 Cíl
 Cílem této úmluvy je zajistit dlouhodobou ochranu a udržitelné využívání rybolovných zdrojů v oblasti úmluvy a zároveň chránit mořské ekosystémy severního Tichého oceánu, v nichž se tyto zdroje nacházejí.
 Článek 3
 Obecné zásady
 Při naplňování cíle této úmluvy se podle potřeby jednotlivě či společně provedou tyto činnosti:
 a)
 podpora optimálního využívání a zajištění dlouhodobé udržitelnosti rybolovných zdrojů;
 b)
 přijetí opatření, založených na nejlepších dostupných vědeckých informacích, s cílem zajistit, aby rybolovné zdroje byly udržovány na úrovních, kdy lze dosáhnout maximálního udržitelného výnosu, nebo aby byly obnoveny na


text:
tyto úrovně, přičemž je třeba brát v úvahu způsoby rybolovu, vzájemnou závislost populací, jakož i jakékoli obecně doporučené mezinárodní minimální normy, bez ohledu na jejich podoblastní, oblastní nebo univerzální povahu;
 c)
 přijetí a provádění opatření v souladu s přístupem založeným na předběžné opatrnosti a ekosystémovým přístupem k rybolovu a v souladu s příslušnými pravidly mezinárodního práva, zejména jak jsou obsažena v úmluvě z roku 1982, dohodě z roku 1995 a v jiných příslušných mezinárodních nástrojích;
 d)
 posuzování dopadů rybolovných činností na druhy, které náleží k témuž ekosystému jako cílové populace, souvisejí s nimi či jsou na nich závislé, a v případě potřeby přijetí opatření na zachování a řízení takových druhů s cílem zachovat populace takových druhů nad úrovněmi, při kterých může být jejich rozmnožování vážně ohroženo, nebo tyto populace nad takové úrovně obnovit;
 e)
 ochrana biologické rozmanitosti v mořském prostředí, a to i předcházením významným nepříznivým dopadům na citlivé mořské ekosystémy, s přihlédnutím ke všem příslušným mezinárodním standardům nebo pokynům včetně mezinárodních pokynů FAO;
 f)
 předcházení nadměrnému rybolovu a nadměrné kapacitě rybolovu nebo jejich odstraňování a zajišťování toho, aby byly míra intenzity rybolovu nebo úrovně výlovu založeny na nejlepších dostupných vědeckých informacích a nepřekračovaly úroveň úměrnou udržitelnému využívání rybolovných zdrojů;
 g)
 zajišťování toho, aby byly včas a vhodným způsobem shromažďovány a sdíleny úplné a přesné údaje o rybolovných činnostech, mimo jiné o všech cílových a necílových druzích v oblasti úmluvy;
 h)
 zajišťování toho, aby nedocházelo k žádnému nárůstu intenzity rybolovu, vývoji nového nebo průzkumného rybolovu či změně používaných zařízení stávajícího rybolovu bez předchozího posouzení dopadů těchto rybolovných činností na dlouhodobou udržitelnost rybolovných zdrojů a bez stanovení toho, že by tyto činnosti neměly mít významné nepříznivé dopady na citlivé mořské ekosystémy, nebo zajišťování toho, aby tyto činnosti byly řízeny tak, aby se takovým dopadům předcházelo nebo aby nebylo povoleno takové činnosti provádět;
 i)
 zajišťování toho, aby byla opatření k zachování a řízení zřízená pro tažné populace ryb na volném moři a opatření přijatá pro oblasti v národní jurisdikci v souladu s článkem 7 dohody z roku 1995 vzájemně slučitelná, aby bylo možné zajistit zachování a řízení těchto rybolovných zdrojů v jejich plném rozsahu;
 j)
 zajišťování souladu s opatřeními k zachování a řízení a zajišťování odpovídající míry přísnosti sankcí ukládaných za porušení, aby takové sankce zajišťovaly dodržování opatření, odrazovaly od porušování bez ohledu na místo, kde k takovému porušení došlo, a aby pachatelé přišli o veškerý prospěch, který nabyli ze své nezákonné činnosti;
 k)
 minimalizace znečištění a odpadů pocházejících z rybářských plavidel, výmětů, úlovků zachycených ztracenými nebo opuštěnými lovnými zařízeními a dopadů na jiné druhy a mořské ekosystémy pomocí opatření zahrnujících pokud možno vývoj a použití selektivních, k životnímu prostředí šetrných a nákladově efektivních rybolovných zařízení a metod; a
 l)
 uplatňování této úmluvy spravedlivým, transparentním a nediskriminačním způsobem v souladu s mezinárodním právem.
 Článek 4
 Oblast působnosti
 1. Tato úmluva se vztahuje na vody oblasti volného moře severního Tichého oceánu s výjimkou oblastí volného moře Beringova moře a jiných oblastí volného moře, jež jsou obklopeny výlučnou ekonomickou zónou jednoho státu. Oblast působnosti


text:
je na jihu ohraničena souvislou linií začínající u mořské hranice vod spadajících pod jurisdikci Spojených států amerických okolo Společenství Ostrovy Severní Mariany na dvaceti (20) stupních severní šířky, poté postupující na východ a spojující následující souřadnice:
 —
 20°00′00′′ severní šířky, 180°00′00′′ východní/západní délky;
 —
 10°00′00′′ severní šířky, 180°00′00′′ východní/západní délky;
 —
 10°00′00′′ severní šířky, 140°00′00′′ západní délky;
 —
 20°00′00′′ severní šířky, 140°00′00′′ západní délky; a
 —
 odtud na východ k mořským hranicím vod spadajících pod rybářskou jurisdikci Mexika.
 2. Žádné ustanovení této úmluvy ani opatření nebo činnosti při jejím provádění nezakládají uznání nároků nebo postojů kterékoli smluvní strany, pokud jde o právní status a rozlohu vod a území, které si taková smluvní strana nárokuje.
 Článek 5
 Zřízení komise
 1. Zřizuje se Komise pro rybolov v severním Tichém oceánu (dále jen „komise“). Činnost komise se řídí ustanoveními této úmluvy. Členem komise je každá smluvní strana.
 2. Práce komise se v souladu s přílohou může účastnit rybolovný subjekt uvedený v úmluvě. Účast rybolovného subjektu na práci komise nepředstavuje odchylku od přijatého uplatňování mezinárodního práva včetně úmluvy z roku 1982.
 3. Řádné zasedání komise se koná nejméně jednou za dva roky v době a místě, o nichž komise sama rozhodne, a podle potřeby pro vykonávání svých funkcí podle této úmluvy může uspořádat další taková zasedání.
 4. Každý člen komise může požádat o uskutečnění zasedání komise, které se svolá po souhlasu většiny členů komise. Takové zasedání pak svolává předseda komise včas v době a místě, o nichž může rozhodnout po konzultacích se členy komise.
 5. Komise volí předsedu a místopředsedu ze zástupců smluvních stran, přičemž každý z nich musí být z jiné smluvní strany. Jsou voleni na dobu dvou let a mohou být zvoleni opětovně, avšak stejnou funkci mohou zastávat nepřetržitě nejvýše čtyři po sobě jdoucí roky. Předseda a místopředseda zůstávají ve funkci, dokud nejsou zvoleni jejich nástupci.
 6. Na četnost, délku trvání a plánování zasedání komise a jejích pomocných orgánů uplatňuje komise zásadu nákladové efektivnosti.
 7. Komise má mezinárodní právní subjektivitu a takovou právní způsobilost, jaká je nezbytná k plnění jejích funkcí a k dosažení jejích cílů. Výsady a imunity, kterých komise a její představitelé požívají na území smluvní strany, jsou určeny dohodou mezi komisí a dotčenou smluvní stranou.
 8. Všechna zasedání komise a pomocných orgánů jsou otevřena účasti akreditovaných pozorovatelů v souladu s jednacím řádem, který komise přijme. Související dokumenty se v souladu s uvedeným jednacím řádem zpřístupní veřejnosti.
 9. Komise může zřídit stálý sekretariát skládající se z výkonného tajemníka a jiných pracovníků, které může komise vyžadovat, nebo za účelem poskytování služeb uzavřít smluvní ujednání se sekretariátem již existující organizace. Výkonný tajemník je jmenován se souhlasem smluvních stran.
 Článek 6
 Pomocné orgány
 1. Zřizují se vědecký výbor a výbor pro technické otázky a dohled nad dodržováním závazků. Komise může ad hoc zřídit konsensem jakékoli jiné pomocné orgány na pomoc při dosahování cíle této úmluvy.
 2. Každý pomocný orgán poskytne po každém svém zasedání komisi zprávu o své činnosti, která zahrnuje v příslušném případě rady a doporučení pro komisi.
 3. Pomocné orgány mohou


text:
zřídit pracovní skupiny a mohou vyhledat externí poradenství v souladu s veškerými pokyny, které jim komise poskytla.
 4. Nerozhodne-li komise jinak, pomocné orgány se zodpovídají komisi a vykonávají svou činnost podle jednacího řádu komise.
 Článek 7
 Funkce komise
 1. Komise v souladu se zásadami stanovenými v článku 3 a na základě nejlepších dostupných vědeckých informací a doporučení vědeckého výboru:
 a)
 přijímá opatření na zachování a řízení s cílem zajistit dlouhodobou udržitelnost rybolovných zdrojů v oblasti úmluvy, včetně celkového přípustného odlovu nebo celkové přípustné intenzity rybolovné činnosti pro rybolovné zdroje, o nichž může komise rozhodnout;
 b)
 zajišťuje, aby úrovně celkových přípustných odlovů nebo celkové přípustné intenzity rybolovné činnosti byly v souladu s radami a doporučeními vědeckého výboru;
 c)
 v případě potřeby přijímá ochranná a řídící opatření pro druhy, které náleží k témuž ekosystému nebo jsou závislé na cílových populacích nebo jsou s nimi spojené;
 d)
 v případě potřeby přijímá strategie řízení pro všechny rybolovné zdroje a pro druhy, které náleží k témuž ekosystému nebo jsou závislé na cílových populacích nebo jsou s nimi spojené, může-li to být nezbytné k dosažení cíle této úmluvy;
 e)
 přijímá opatření na zachování a řízení s cílem předcházet významným nepříznivým dopadům na citlivé mořské ekosystémy v oblasti úmluvy, mimo jiné:
 i)
 opatření pro provádění a přezkum posouzení dopadů s cílem určit, zda by rybolovné činnosti způsobily takové dopady na dané ekosystémy v určité oblasti;
 ii)
 opatření na řešení neočekávaných setkání s citlivými mořskými ekosystémy v průběhu běžných rybolovných činností při dně; a
 iii)
 případně opatření, jež upřesní oblasti, ve kterých nesmí být provozovány rybolovné činnosti;
 f)
 určí povahu a rozsah účasti na stávajícím rybolovu, a to i prostřednictvím přidělování rybolovných práv;
 g)
 stanoví konsensem podmínky pro všechny nové rybolovy v oblasti úmluvy a povahu a rozsah účasti na takovém rybolovu, a to i prostřednictvím přidělování rybolovných práv; a
 h)
 dohodne způsob, kterým mohou být uspokojeny nároky na rybolov u nových smluvních stran v souladu s potřebou zajistit dlouhodobou udržitelnost rybolovných zdrojů, na něž se vztahuje tato úmluva.
 2. Komise přijme opatření s cílem zajistit účinné sledování, kontrolu a dohled, jakož i dodržování a vymáhání ustanovení této úmluvy a opatření přijatých podle této úmluvy. Za tímto účelem komise:
 a)
 stanoví postupy pro regulaci a sledování překládky rybolovných zdrojů a produktů rybolovných zdrojů ulovených v oblasti úmluvy, včetně oznamování místa a množství každé překládky komisi;
 b)
 vypracuje a provádí program pozorování rybolovných činností v severním Tichém oceánu (dále jen „program pozorování“), přičemž zohlední příslušné mezinárodní normy a pokyny;
 c)
 stanoví postupy pro vstup na palubu a kontrolu rybářských plavidel v oblasti úmluvy;
 d)
 stanoví vhodné mechanismy spolupráce za účelem účinného sledování, kontroly a dozoru s cílem zajistit vymáhání opatření na zachování a řízení rybolovných zdrojů přijatých komisí, včetně mechanismů pro předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN;
 e)
 vypracuje normy, specifikace a postupy, aby členové komise mohli s využitím vysílačů satelitního určování polohy v reálném čase ohlašovat pohyb a činnosti plavidel provozujících rybolov v oblasti úmluvy a v souladu s těmito postupy koordinovat včasné poskytování údajů shromažďovaných ze systémů


text:
členů, které jsou určeny pro satelitní sledování plavidel;
 f)
 stanoví postupy, kterými je komisi včas oznamováno vplutí rybářských plavidel, která loví nebo plánují lovit rybolovné zdroje v oblasti úmluvy, do oblasti úmluvy a jejich vyplutí z této oblasti;
 g)
 zavede v příslušných případech nediskriminační tržní opatření v souladu s mezinárodním právem pro předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN; a
 h)
 stanoví postupy pro přezkum dodržování ustanovení této úmluvy a opatření přijatých podle této úmluvy.
 3. Komise:
 a)
 přijímá nebo případně konsensem mění předpisy spojené s vedením zasedání a výkonem svých funkcí včetně jednacího řádu, finančních a jiných předpisů;
 b)
 přijímá plán práce a mandát pro vědecký výbor, pro výbor pro technické otázky a dohled nad dodržováním závazků a případně pro jiné pomocné orgány;
 c)
 předkládá vědeckému výboru všechny otázky týkající se vědeckého základu pro rozhodnutí, která možná bude muset komise přijmout v souvislosti s ochranou a řízením rybolovných zdrojů a druhů, které náleží k témuž ekosystémunebo jsou závislé na cílových populacích nebo jsou s nimi spojené, a v souvislosti s posouzením a řešením dopadů rybolovných činností na citlivé mořské ekosystémy;
 d)
 stanoví podmínky pro všechny experimentální, vědecké a průzkumné rybolovné činnosti v oblasti úmluvy a určí rozsah spolupráce na vědeckém výzkumu rybolovných zdrojů, citlivých mořských ekosystémů a druhů, které náleží k témuž ekosystému jako cílové populace, souvisejí s nimi či jsou na nich závislé;
 e)
 přijímá a případně mění seznam indikátorových druhů citlivých mořských ekosystémů, jejichž cílený rybolov se zakazuje;
 f)
 řídí vnější vztahy komise a
 g)
 vykonává další takové funkce a provádí další takové činnosti, které mohou být nezbytné pro podporu cíle této úmluvy.
 Článek 8
 Rozhodování
 1. Komise zpravidla přijímá rozhodnutí konsensem.
 2. Nestanoví-li tato úmluva výslovně, že se rozhodnutí přijímá konsensem, a dojde-li předseda k závěru, že veškeré pokusy o dosažení konsensu byly vyčerpány:
 a)
 přijímají se rozhodnutí komise o procedurálních otázkách prostou většinou členů komise, kteří hlasují pro, nebo proti; a
 b)
 rozhodnutí o podstatných otázkách se přijímají tříčtvrtinovou většinou členů komise, kteří hlasují pro, nebo proti.
 3. Vyvstane-li problém, zda je otázka podstatná, nebo nikoli, nakládá se s dotyčnou otázkou jako s podstatnou.
 4. Rozhodnutí nelze přijmout, není-li v okamžiku rozhodování přítomna usnášeníschopná dvoutřetinová většina členů komise.
 Článek 9
 Provádění rozhodnutí komise
 1. Závazná rozhodnutí komise nabývají účinku takto:
 a)
 předseda komise bez odkladu písemně uvědomí všechny členy komise o takovém rozhodnutí po jeho přijetí komisí;
 b)
 rozhodnutí se stane závazným pro všechny členy komise devadesát (90) dnů ode dne předání uvedeného v oznámení předsedy o přijetí rozhodnutí komisí podle písmene a) uvedeného výše, není-li v rozhodnutí stanoveno jinak;
 c)
 člen komise může vznést proti rozhodnutí námitky pouze z toho důvodu, že rozhodnutí je neslučitelné s ustanoveními této úmluvy, úmluvy z roku 1982 či dohody z roku 1995 nebo že rozhodnutí neodůvodněně formálně nebo fakticky diskriminuje člena, který vznesl námitku;
 d)
 vznese-li člen komise námitku, uvědomí o tom předsedu komise písemně nejméně dva týdny přede dnem, kdy se rozhodnutí stane závazným, v souladu s písmenem b) uvedeným výše; v takovém případě nebude rozhodnutí pro daného


text:
člena ve stanoveném rozsahu závazné; toto rozhodnutí nicméně i nadále zavazuje všechny ostatní členy, ledaže by komise rozhodla jinak;
 e)
 člen komise, který učiní oznámení podle písmene d) uvedeného výše, upřesní, zda je rozhodnutí neslučitelné s ustanoveními této úmluvy, úmluvy z roku 1982 či dohody z roku 1995, nebo zda neodůvodněně formálně nebo fakticky diskriminuje člena, a současně poskytne písemné vysvětlení důvodů svého postoje. Člen musí též přijmout a provádět alternativní opatření s rovnocenným účinkem jako rozhodnutí, proti němuž vznesl námitku, a se stejným dnem použití;
 f)
 předseda neprodleně zašle všem členům komise podrobnosti každého oznámení a vysvětlení, které obdržel podle písmen d) a e) uvedených výše;
 g)
 v případě, že kterýkoli člen komise vyvolá postup stanovený v písmenech d) a e) uvedených výše, koná se na žádost jakéhokoli jiného člena zasedání komise za účelem přezkumu rozhodnutí, proti němuž byla námitka vznesena. Komise pozve na své náklady na toto zasedání alespoň dva odborníky, kteří nejsou státními příslušníky členských států komise a kteří mají dostatečné znalosti mezinárodního práva týkajícího se rybolovu a fungování regionálních organizací pro řízení rybolovu, aby komisi poskytli poradenství v projednávané věci. Výběr a činnosti těchto odborníků se řídí postupy, které komise přijme;
 h)
 zasedání komise posoudí, zda jsou důvody uvedené pro námitku, kterou vznesl člen komise, oprávněné a zda jsou přijatá alternativní opatření účinkem rovnocenná rozhodnutí, proti němuž byla námitka vznesena;
 i)
 zjistí-li komise, že rozhodnutí, proti němuž byla námitka vznesena, formálně ani fakticky nediskriminuje člena komise, který námitku vznesl, a není neslučitelné s touto úmluvou, úmluvou z roku 1982 ani s dohodou z roku 1995, ale že alternativní opatření jsou účinkem rovnocenná rozhodnutí komise a měla by být jako taková komisí uznána, alternativní opatření jsou závazná pro člena, který námitku vznesl, a nahrazují tak rozhodnutí, proti němuž byla námitka vznesena; a
 j)
 zjistí-li komise, že rozhodnutí, proti němuž byla námitka vznesena, formálně ani fakticky nediskriminuje člena komise, který námitku vznesl, a není neslučitelné s ustanoveními této úmluvy, úmluvy z roku 1982 či dohody z roku 1995, ale že alternativní opatření nejsou účinkem rovnocenná rozhodnutí, proti němuž člen komise námitku vznesl, tento člen může:
 i)
 předložit jiná alternativní opatření, která komise zváží;
 ii)
 do čtyřiceti pěti (45) dnů provést původní rozhodnutí, proti němuž námitku vznesl; nebo
 iii)
 zahájit řízení o urovnání sporu podle článku 19 nebo bodu 4 přílohy.
 2. Člen komise, který uplatní právo vznést námitku stanovené v odstavci 1, může své oznámení o námitce vzít kdykoli zpět a rozhodnutí je pro něj závazné okamžitě, pokud již nabylo účinku, nebo od okamžiku, kdy podle tohoto článku takové rozhodnutí nabývá účinku.
 Článek 10
 Vědecký výbor
 1. Vědecký výbor poskytuje vědecké poradenství a doporučení v souladu s mandátem výboru, který má být přijat na prvním řádném zasedání komise, ve znění jeho případných změn.
 2. Nerozhodne-li komise jinak, vědecký výbor se schází nejméně jednou za dva roky a před řádným zasedáním komise.
 3. Vědecký výbor vyvíjí veškeré úsilí, aby své zprávy přijímal konsensem. Nelze-li přes veškeré úsilí dosáhnout konsensu, zpráva uvede stanoviska většiny a menšiny a mohou v ní


text:
být zahrnuta odlišná stanoviska zástupců členů k celé zprávě nebo kterékoli její části.
 4. Vědecký výbor má za úkol:
 a)
 doporučovat komisi výzkumný plán včetně konkrétních otázek a položek, jež mají řešit vědečtí odborníci nebo jiné organizace či případně jednotlivci, určovat potřebné údaje a koordinovat činnosti, které tyto potřeby splňují;
 b)
 pravidelně plánovat, provádět a přezkoumávat vědecká posouzení stavu rybolovných zdrojů v oblasti úmluvy, stanovit opatření potřebná k jejich zachování a řízení a poskytovat poradenství a doporučení komisi;
 c)
 shromažďovat, analyzovat a šířit příslušné informace;
 d)
 posuzovat dopady rybolovných činností na rybolovné zdroje a druhy, které náleží k témuž ekosystému jako cílové populace, nebo jsou závislé na cílových populacích nebo jsou s nimi spojené;
 e)
 vypracovat postup pro určování citlivých mořských ekosystémů včetně příslušných kritérií pro tuto činnost a určit na základě nejlepších dostupných vědeckých informací oblasti nebo útvary, o kterých je známo, že se tam tyto ekosystémy vyskytují nebo pravděpodobně vyskytují, a umístění rybolovu při dně ve vztahu k těmto oblastem nebo útvarům s řádným zohledněním potřeby chránit důvěrné informace;
 f)
 určovat další indikátorové druhy citlivých mořských ekosystémů, jejichž cílený rybolov se zakazuje, a poskytovat o nich komisi poradenství;
 g)
 stanovit vědecky podložené standardy a kritéria pro určování, zda je pravděpodobné, že rybolovné činnosti při dně vyvolají významné nepříznivé dopady na citlivé mořské ekosystémy nebo mořské druhy v určité oblasti, na základě mezinárodních standardů, jako jsou mezinárodní pokyny FAO, a doporučovat opatření na zabránění takovým dopadům;
 h)
 přezkoumávat veškerá opatření týkající se posouzení, určení a řízení a vydávat veškerá nezbytná doporučení k dosažení cíle této úmluvy;
 i)
 vypracovávat pravidla a standardy, které má přijmout komise a jež se týkají shromažďování, ověřování, hlášení, bezpečnosti, výměny a šíření údajů o rybolovných zdrojích, druzích, které náleží k témuž ekosystému jako cílové populace, souvisejí s nimi či jsou na nich závislé, a rybolovných činnostech v oblasti úmluvy a pro přístup k těmto údajům;
 j)
 nakolik je to možné poskytovat komisi analýzu alternativních opatření na zachování a řízení, která odhaduje míru, do které by každá alternativa dosáhla cílů kterékoli strategie řízení přijaté nebo zvažované komisí, a
 k)
 poskytovat komisi z vlastního podnětu či na vyžádání komise další taková vědecká poradenství.
 5. Vědecký výbor si může vyměňovat informace o záležitostech společného zájmu s jinými relevantními vědeckými organizacemi nebo mechanismy v souladu s pravidly a standardy přijatými komisí podle odst. 4 bodu i) uvedeného výše a článku 21.
 6. Vědecký výbor nezdvojuje činnosti jiných vědeckých organizací a mechanismů, které se vztahují na oblast úmluvy.
 Článek 11
 Výbor pro technické otázky a dohled nad dodržováním závazků
 1. Výbor pro technické otázky a dohled nad dodržováním závazků má za úkol:
 a)
 sledovat a přezkoumávat dodržování opatření na zachování a řízení přijatých komisí a v případě potřeby podávat komisi doporučení; a
 b)
 přezkoumávat provádění opatření spolupráce pro sledování, kontrolu, dozor a vymáhání přijatých komisí a v případě potřeby podávat komisi doporučení.
 2. Komise rozhodne, kdy se bude konat první zasedání výboru pro technické otázky a dohled nad dodržováním závazků. Nerozhodne-li komise jinak, výbor pro technické otázky a dohled nad


text:
dodržováním závazků se poté schází nejméně jednou za dva roky a před řádným zasedáním komise.
 3. Výbor pro technické otázky a dohled nad dodržováním závazků vyvine veškeré úsilí, aby své zprávy přijímal konsensem. Nebylo-li přes veškeré úsilí konsensu dosaženo, zpráva uvede stanoviska většiny a menšiny a může zahrnovat odlišná stanoviska zástupců členů k celé zprávě nebo kterékoli její části.
 4. Výbor pro technické otázky a dohled nad dodržováním závazků při vykonávání jeho funkcí:
 a)
 slouží jako fórum pro výměnu informací o prostředcích, jimiž členové komise provádějí v oblasti úmluvy opatření na zachování a řízení přijatá komisí a případně doplňující opatření v přilehlých vodách;
 b)
 slouží jako fórum pro výměnu informací o vymáhání, a to i o činnostech, strategiích a plánech v oblasti vymáhání;
 c)
 přijímá od každého člena komise zprávy o opatřeních, která člen přijal s cílem sledovat, vyšetřovat a postihovat porušení ustanovení této úmluvy a opatření přijatých podle této úmluvy;
 d)
 oznamuje komisi svá zjištění nebo závěry o míře dodržování opatření na zachování a řízení;
 e)
 podává komisi doporučení ohledně záležitostí týkajících se sledování, kontroly, dozoru a vymáhání;
 f)
 vypracovává pravidla a postupy, kterými se řídí využívání údajů a jiných informací pro účely sledování, kontroly a dozoru; a
 g)
 posuzuje nebo šetří jakékoli jiné záležitosti, s jakými se na něj může obrátit komise.
 5. Výbor pro technické otázky a dohled nad dodržováním závazků vykonává své funkce v souladu s postupy a pokyny, které komise může případně přijmout.
 Článek 12
 Rozpočet
 1. Každý člen komise sám hradí své náklady na účast na zasedáních komise a jejích pomocných orgánů.
 2. Na každém řádném zasedání komise přijímá konsensem roční rozpočet jednotlivě na následující dva roky. Výkonný tajemník zašle návrhy rozpočtů na každý z těchto dvou roků členům společně s rozpisem příspěvků nejpozději šedesát (60) dnů před řádným zasedáním komise, na kterém mají být tyto rozpočty zvažovány. Nemůže-li komise dosáhnout konsensu ohledně přijetí ročního rozpočtu pro kterýkoli daný rok, přenese se na dotčený rok rozpočet komise z roku, který mu předchází.
 3. Rozpočet se rozděluje mezi členy komise v souladu se vzorcem, který má být komisí přijat konsensem. Člen komise, který se stal členem v průběhu rozpočtového roku, přispívá do rozpočtu částkou úměrnou počtu celých měsíců, které ode dne, kdy se stal členem, zbývají do konce daného roku.
 4. Výkonný tajemník uvědomí každého člena komise o výši jeho příspěvku. Příspěvky je třeba uhradit nejpozději do čtyř měsíců ode dne uvedeného oznámení v měně státu, v němž se nachází sekretariát komise. Člen komise, který nemůže tuto lhůtu dodržet, vysvětlí komisi důvod, proč není schopen tak učinit.
 5. Člen komise, který nezaplatil své příspěvky za dva po sobě následující roky v plném rozsahu, nemá nárok účastnit se rozhodování komise ani nesmí vznášet námitky k rozhodnutím přijatým komisí, dokud nesplní své finanční závazky vůči komisi.
 6. Finanční záležitosti komise každoročně kontrolují externí auditoři, které komise vybere.
 Článek 13
 Povinnosti státu vlajky
 1. Každá smluvní strana přijme taková opatření, která mohou být nezbytná pro zajištění toho, aby rybářská plavidla, která mají právo plout pod její vlajkou:
 a)


text:
při působení v oblasti úmluvy dodržovala ustanovení této úmluvy a opatření přijatá podle této úmluvy a aby se taková plavidla nezapojovala do žádných činností, jež poškozují účinnost takových opatření, a
 b)
 neprováděla nepovolené rybolovné činnosti v oblastech národní jurisdikce jiného státu sousedícího s oblastí úmluvy.
 2. Smluvní strana umožní jakémukoli rybářskému plavidlu, jemuž je dovoleno plout pod její vlajkou, aby bylo používáno pro rybolovné činnosti v oblasti úmluvy pouze tehdy, získalo-li toto plavidlo povolení pro tuto činnost od příslušného orgánu nebo orgánů uvedené smluvní strany. Každá smluvní strana povolí používání plavidel, která mají právo plout pod její vlajkou, pro rybolovné činnosti v oblasti úmluvy pouze tehdy, je-li nad těmito plavidly schopna účinně vykonávat svou odpovědnost podle této úmluvy, úmluvy z roku 1982 a dohody z roku 1995.
 3. Každá smluvní strana zajistí, aby rybolovné činnosti rybářských plavidel, která mají právo plout pod její vlajkou, prováděné v rozporu s ustanoveními této úmluvy, jakož i s opatřeními přijatými podle této úmluvy a s povolením uvedeným v odstavci 2, představovaly porušení podle jejího právního rámce.
 4. Každá smluvní strana požaduje, aby rybářská plavidla, která mají právo plout pod její vlajkou a která provádí rybolovné činnosti v oblasti úmluvy:
 a)
 používala vysílače satelitního určování polohy v reálném čase, pokud jsou v oblasti úmluvy, v souladu s postupy vypracovanými podle čl. 7 odst. 2 písm. e);
 b)
 oznamovala komisi svůj záměr vplout do oblasti úmluvy a vyplout z ní v souladu s postupy vypracovanými podle čl. 7 odst. 2 písm. f); a
 c)
 oznamovala komisi místo každé překládky rybolovných zdrojů a produktů rybolovných zdrojů ulovených v oblasti úmluvy do doby, než komise přijme postupy pro regulaci a sledování překládek podle čl. 7 odst. 2 písm. a).
 5. Každá smluvní strana zakáže plavidlům, která mají právo plout pod její vlajkou, provozovat cílený rybolov těchto řádů: Alcyonacea, Antipatharia, Gorgonacea a Scleractinia, jakož i veškerých jiných indikátorových druhů citlivých mořských ekosystémů, které případně určí vědecký výbor a přijme komise.
 6. Každá smluvní strana umístí na palubu rybářských plavidel, která mají právo plout pod její vlajkou a působí v oblasti úmluvy, pozorovatele v souladu s programem pozorování, jenž se zřizuje v souladu s čl. 7 odst. 2 písm. b). Na rybářská plavidla, která v oblasti úmluvy provozují rybolov při dně, se program pozorování vztahuje stoprocentně (100%). Na rybářská plavidla, která v oblasti úmluvy provozují jiné druhy rybolovných činností, se vztahuje míra účasti pozorovatelů, kterou může určit komise.
 7. Každá smluvní strana zajistí, aby rybářská plavidla, která mají právo plout pod její vlajkou, povolila vstup na palubu řádně zmocněným inspektorům v souladu s postupy pro vstup na palubu a kontrolu rybářských plavidel v oblasti úmluvy přijatými komisí podle čl. 7 odst. 2 písm. c). Řádně zmocnění inspektoři musí tyto postupy dodržovat.
 8. Pro účely účinného provádění této úmluvy každá smluvní strana:
 a)
 vede rejstřík rybářských plavidel oprávněných plout pod její vlajkou, která mají povolení být použita pro rybolovné činnosti v oblasti úmluvy v souladu s požadavky na informace, pravidly, standardy a postupy přijatými komisí;
 b)
 poskytuje komisi každoročně v souladu


text:
s postupy, které komise stanoví, informace, o nichž rozhodne komise, o každém rybářském plavidle zaneseném do rejstříku, který musí být veden podle tohoto odstavce, a neprodleně oznámí komisi jakékoliv změny těchto informací; a
 c)
 poskytuje komisi v rámci výroční zprávy požadované podle článku 16 názvy rybářských plavidel zanesených do rejstříku, která prováděla rybolovné činnosti v průběhu předchozího kalendářního roku.
 9. Každá smluvní strana také bezodkladně informuje komisi o:
 a)
 každém doplnění rejstříku; a
 b)
 veškerých výmazech z rejstříku, přičemž upřesní, který z těchto důvodů platí:
 i)
 majitel nebo provozovatel rybářského plavidla se dobrovolně zřekl povolení k rybolovu;
 ii)
 povolení k rybolovu udělené rybářskému plavidlu mu bylo odňato nebo nebylo obnoveno podle článku 2;
 iii)
 rybářské plavidlo není nadále oprávněno plout pod vlajkou dotyčné smluvní strany;
 iv)
 dotyčné rybářské plavidlo se stalo vrakem, bylo vyřazeno nebo ztraceno; nebo
 v)
 jiné důvody s uvedením konkrétního vysvětlení.
 10. Komise vede vlastní rejstřík rybářských plavidel založený na informacích, které jsou jí poskytnuty podle odstavců 8 a 9. Komise tento rejstřík veřejně zpřístupní dohodnutými prostředky s řádným zohledněním potřeby chránit důvěrnost osobních informací v souladu s vnitrostátní praxí každé ze smluvních stran. Komise rovněž poskytne kterékoli smluvní straně na požádání informace o kterémkoli plavidle zapsaném do rejstříku komise, které jinak nejsou veřejně dostupné.
 11. Smluvní strana, která nepředloží údaje a informace požadované podle čl. 16 odst. 3 pro kterýkoli rok, ve kterém byl v oblasti úmluvy provozován rybolov rybářskými plavidly, jež mají právo plout pod její vlajkou, se nesmí účastnit příslušného rybolovu, dokud takové údaje a informace neposkytne. Provádění tohoto odstavce se dále řídí jednacím řádem, který má komise přijmout.
 Článek 14
 Povinnosti státu přístavu
 1. Smluvní strana má právo a povinnost přijmout v souladu s mezinárodním právem opatření na podporu účinnosti podoblastních, oblastních a univerzálních opatření k zachování a řízení rybolovných zdrojů.
 2. Každá smluvní strana:
 a)
 uvede v účinnost opatření státu přístavu přijatá komisí v souvislosti se vstupem rybářských plavidel, která prováděla rybolovné činnosti v oblasti úmluvy, do jejích přístavů a používáním těchto přístavů těmito plavidly, mimo jiné, pokud jde o vykládku a překládku rybolovných zdrojů, kontrolu rybářských plavidel, dokumenty, úlovek a lovné zařízení na palubě a využívání přístavních služeb; a
 b)
 poskytuje v přiměřeně možné míře pomoc státům vlajky podle vlastních vnitrostátních předpisů i mezinárodního práva, pokud se rybářské plavidlo nachází dobrovolně v jejích přístavech a stát vlajky tohoto plavidla požaduje pomoc smluvní strany při zajišťování toho, aby byla dodržována ustanovení této úmluvy a opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů přijatá komisí.
 3. Dojde-li smluvní strana k závěru, že rybářské plavidlo využívající její přístavy porušilo ustanovení této úmluvy nebo opatření na zachování a řízení přijatá komisí, uvědomí dotčený stát vlajky, komisi a jiné příslušné státy a mezinárodní organizace. Smluvní strana poskytne státu vlajky a případně komisi úplnou dokumentaci o dané záležitosti, včetně všech kontrolních záznamů.
 4. Žádné ustanovení tohoto článku nelze vykládat tak, aby tím byl dotčen výkon svrchovanosti smluvních stran nad přístavy na jejich území v souladu s mezinárodním právem, včetně jejich práva odepřít vstup do přístavů na jejich území,


text:
jakož i přijmout přísnější opatření státu přístavu, než jaká přijala komise na základě této úmluvy.
 Článek 15
 Povinnosti rybolovných subjektů
 Článek 13 a čl. 14 odst. 2 a 3 se použijí obdobně na každý rybolovný subjekt, který vyjádřil svůj pevný závazek v souladu s přílohou.
 Článek 16
 Shromažďování, sestavování a výměna údajů
 1. Komise vypracuje při plném zohlednění přílohy I dohody z roku 1995, jakož i příslušných ustanovení článků 10 a 11, standardy, pravidla a postupy, mimo jiné pro:
 a)
 shromažďování, ověřování a včasné vykazování všech příslušných údajů komisi členy komise;
 b)
 sestavování a řízení přesných a úplných údajů komisí s cílem usnadnit účinné hodnocení populací pro zajištění toho, aby bylo umožněno poskytování nejlepších vědeckých rad;
 c)
 výměnu údajů vzájemně mezi členy komise, s jinými regionálními organizacemi a mechanismy pro řízení rybolovu a s jinými příslušnými organizacemi, včetně údajů o plavidlech provozujících rybolov NNN a případně o skutečném vlastnictví těchto plavidel, s cílem sloučit takové informace do jednotného formátu vhodného k jejich šíření, je-li toho třeba;
 d)
 usnadnění koordinované dokumentace a sdílení údajů mezi regionálními organizacemi a mechanismy pro řízení rybolovu, včetně postupů pro výměnu údajů o rejstřících plavidel, a kde je to vhodné, tržních opatření a
 e)
 pravidelné audity dodržování požadavků na shromažďování a výměnu údajů členy komise a pro řešení jakéhokoli nedodržování zjištěného v těchto auditech.
 2. Komise zajistí, aby údaje o počtu rybářských plavidel působících v oblasti úmluvy, stavu rybolovných zdrojů řízených podle této úmluvy, posouzeních rybolovných zdrojů, výzkumných programech v oblasti úmluvy a iniciativách založených na spolupráci s regionálními a celosvětovými organizacemi byly veřejně dostupné.
 3. Komise stanoví formát výroční zprávy, kterou má předložit každý člen komise. Každý člen komise předloží bez prodlení komisi svoji výroční zprávu v souladu s tímto formátem. Výroční zpráva zahrnuje popis, jak člen komise prováděl opatření na zachování a řízení a postupy sledování, kontroly, dozoru a vymáhání přijaté komisí, včetně výsledku všech opatření, která člen přijal ohledně článku 17, jakož i informace o jakýchkoli doplňujících tématech, o nichž může komise rozhodnout.
 4. Komise stanoví pravidla s cílem zajistit bezpečnost a šíření údajů a přístup k nim, včetně údajů hlášených přes vysílače satelitního určování polohy v reálném čase, při zachování náležité důvěrnosti a s řádným zohledněním vnitrostátní praxe členů komise.
 Článek 17
 Dodržování a vymáhání
 1. Každý člen komise vymáhá ustanovení této úmluvy a veškerá příslušná rozhodnutí komise.
 2. Každý člen komise buď z vlastního podnětu, nebo na žádost jakéhokoli jiného člena komise, a jsou-li mu poskytnuty relevantní informace, plně vyšetřuje každé tvrzení, že rybářská plavidla, která mají právo plout pod jeho vlajkou, porušila kterékoli ustanovení této úmluvy nebo kterékoli opatření na zachování a řízení přijaté komisí.
 3. Jsou-li o údajném porušení ustanovení této úmluvy nebo opatření přijatých podle této úmluvy rybářským plavidlem, které má právo plout pod jeho vlajkou, k dispozici dostatečné informace:
 a)
 údajné porušení se neprodleně oznámí členovi komise; a
 b)
 člen komise přijme vhodná opatření v souladu se svými právními a správními předpisy, včetně neprodleného zahájení řízení, a případně dotčené plavidlo zadrží.
 4. Pokud bylo v souladu s


text:
právními předpisy člena komise prokázáno, že rybářské plavidlo oprávněné plout pod vlajkou dotčeného člena se účastnilo jednání, které závažným způsobem porušuje ustanovení této úmluvy nebo kterékoli opatření na zachování a řízení přijaté komisí, dotčený člen komise nařídí rybářskému plavidlu, aby svou činnost ukončilo, a přikáže rybářskému plavidlu, je-li toho zapotřebí, aby okamžitě opustilo oblast úmluvy. Člen komise zajistí, aby dotyčné plavidlo nevykonávalo v oblasti úmluvy rybolovné činnosti, které se týkají rybolovných zdrojů, dokud nebyly splněny všechny zbývající požadavky vyplývající ze sankce uložené dotčeným členem za toto porušení.
 5. Pro účely tohoto článku zahrnuje závažné porušení veškerá porušení uvedená v čl. 21 odst. 11 písm. a) až h) dohody z roku 1995 a jiná taková porušení, která může určit komise.
 6. Není-li komise schopna dohodnout se do tří (3) let po vstupu této úmluvy v platnost na postupech pro vstup na palubu a kontrolu rybářských plavidel v oblasti úmluvy, použijí se články 21 a 22 dohody z roku 1995, jako by byly součástí této úmluvy. Vstup na palubu a kontrola rybářských plavidel v oblasti úmluvy, jakož i veškerá následná donucovací opatření, se provádí v souladu s postupy stanovenými v uvedených článcích a se všemi dalšími praktickými postupy, o nichž může rozhodnout komise.
 7. Aniž by byla dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky, každý člen komise v souladu se svými právními předpisy:
 a)
 v co největším možném rozsahu přijme opatření a spolupracuje, aby zajistil dodržování ustanovení této úmluvy a veškerých opatření na zachování a řízení přijatých komisí svými státními příslušníky a rybářskými plavidly vlastněnými, provozovanými nebo ovládanými jeho státními příslušníky; a
 b)
 neprodleně šetří buď z vlastního podnětu, nebo na žádost jakéhokoli jiného člena komise, a jsou-li mu poskytnuty příslušné informace, jakékoli údajné porušení ustanovení této úmluvy nebo kteréhokoli opatření na zachování a řízení přijatého komisí svými státními příslušníky a rybářskými plavidly vlastněnými, provozovanými nebo ovládanými jeho státními příslušníky.
 8. Všechna šetření a soudní řízení probíhají urychleně. Sankce stanovené v příslušných právních a správních předpisech členů komise musí být natolik přísné, aby zajišťovaly dodržování opatření, odrazovaly od porušování bez ohledu na místo porušení, a musí pachatele zbavovat veškerého prospěchu, který nabyli ze své nezákonné činnosti.
 9. Zpráva o pokroku v průběhu jakéhokoli šetření prováděného podle odstavců 2, 3, 4 nebo 7, včetně podrobností o jakýchkoli opatřeních přijatých nebo navrhovaných k přijetí v souvislosti s údajným porušením, se poskytne členu komise, který podává žádost, a komisi co nejdříve a každopádně do dvou měsíců od podání žádosti. Zpráva o výsledcích šetření se poskytne členu komise, který podává žádost, a komisi v okamžiku dokončení šetření.
 10. Ustanoveními tohoto článku nejsou dotčena:
 a)
 práva všech členů komise v souladu s jejich právními a správními předpisy týkajícími se rybolovu; a
 b)
 práva jakékoli ze smluvních stran, jež se týkají jakéhokoli ustanovení, které souvisí s dodržováním a vymáháním, jež je obsaženo v relevatní dvoustranné nebo mnohostranné dohodě, která není neslučitelná s ustanoveními této úmluvy, úmluvy z roku 1982 nebo dohody z roku 1995.
 Článek 18
 Transparentnost
 Komise podporuje transparentnost ve svých rozhodovacích postupech a jiných činnostech. Zástupcům z mezivládních


text:
organizací a nevládních organizací zabývajících se záležitostmi příslušnými pro provádění této úmluvy se poskytne možnost účastnit se zasedání komise a jejích pomocných orgánů jako pozorovatelů nebo jinak, jak považují členové komise za vhodné a jak je stanoveno v jednacím řádu, který komise přijme. V tomto ohledu nesmí postupy zakládat nepřiměřená omezení. Mezivládním a nevládním organizacím se poskytne včasný přístup k příslušným informacím s výhradou dodržení pravidel a postupů, které komise může přijmout. Opatření na zachování, řízení a jiná opatření nebo záležitosti, o kterých rozhoduje komise či pomocné orgány, se zpřístupní veřejnosti, ledaže by komise rozhodla jinak.
 Článek 19
 Urovnávání sporů
 Ustanovení týkající se postupů pro urovnávání sporů uvedená v části VIII dohody z roku 1995 platí obdobně pro jakýkoli spor mezi smluvními stranami bez ohledu na to, zda jsou též stranami dohody z roku 1995.
 Článek 20
 Spolupráce se státy, které nejsou smluvními stranami
 1. Členové komise si vyměňují informace o činnostech rybářských plavidel v oblasti úmluvy oprávněných plout pod vlajkami států, které nejsou smluvními stranami této úmluvy.
 2. Komise upozorní stát, který není smluvní stranou této úmluvy, na jakoukoli činnost prováděnou jeho státními příslušníky nebo rybářskými plavidly oprávněným plout pod jeho vlajkou, která má podle názoru komise nepříznivý vliv na dosažení cíle této úmluvy.
 3. Komise požádá stát, který není smluvní stranou, uvedený v odstavci 2, aby plně spolupracoval s komisí buď tak, že se stane smluvní stranou, nebo že bude souhlasit s uplatňováním opatření na zachování a řízení přijatých komisí. Za podmínek, jaké komise může stanovit, může takový spolupracující stát, který není smluvní stranou této úmluvy, požívat výhod plynoucích z účasti na rybolovu úměrných mimo jiné jeho závazku k dodržování opatření na zachování a řízení, které se týkají relevantních rybolovných zdrojů, jeho dosavadnímu dodržování těchto opatření a jakémukoli finančnímu příspěvku, který poskytuje komisi.
 4. Každý člen komise přijme opatření v souladu s touto úmluvou, úmluvou z roku 1982, dohodou z roku 1995 a jinými relevantními ustanoveními mezinárodního práva, aby zabránil činnostem rybářských plavidel oprávněných plout pod vlajkami států, které nejsou smluvními stranami této úmluvy, jež poškozují účinnost opatření na zachování a řízení přijatých komisí.
 5. Každý člen komise přijme v souladu se svými právními předpisy vhodná opatření zaměřená na to, aby zabránila plavidlům, která mají právo plout pod jeho vlajkou, převést svou registraci na státy, které nejsou smluvními stranami této úmluvy, s cílem vyhnout se dodržování ustanovení této úmluvy.
 Článek 21
 Spolupráce s jinými organizacemi nebo mechanismy
 1. Komise v příslušných případech spolupracuje na záležitostech společného zájmu s FAO, s jinými specializovanými agenturami Organizace spojených národů a s příslušnými regionálními organizacemi nebo mechanismy, zejména s regionálními organizacemi nebo mechanismy pro řízení rybolovu s působností pro rybolov v mořských oblastech, které se nacházejí v blízkosti oblasti úmluvy nebo s ní sousedí.
 2. Komise bere v úvahu opatření na zachování a řízení nebo doporučení přijatá regionálními organizacemi a mechanismy pro řízení rybolovu a jinými příslušnými mezivládními organizacemi, které mají pravomoci, jež se týkají oblastí sousedících s oblastí úmluvy nebo rybolovných zdrojů, na které se nevztahuje tato úmluva, a druhů, které


text:
náleží k témuž ekosystému jako cílové populace, souvisejí s nimi či jsou na nich závislé, a jež mají cíle, které jsou v souladu s cílem této úmluvy a podporují jej.
 3. Komise usiluje o vytvoření pracovních vztahů založených na spolupráci a může za tímto účelem uzavírat dohody s mezivládními organizacemi, které k její práci mohou přispět a jsou schopné zajišťovat dlouhodobou ochranu a udržitelné využívání živých zdrojů a jejich ekosystémů. Může tyto organizace vyzvat, aby vyslaly pozorovatele na její zasedání nebo na zasedání kteréhokoli z jejích pomocných orgánů. Může případně též usilovat o účast na zasedáních těchto organizací.
 4. Za účelem využití stávajících institucí v nejvyšší možné míře k dosažení cíle této úmluvy usiluje Komise o vhodná ujednání, pokud jde o konzultace a spolupráci s jinými regionálními organizacemi nebo mechanismy pro řízení rybolovu. Komise v tomto směru usiluje o navázání spolupráce na činnostech vymáhání s těmi organizacemi a mechanismy, které tyto činnosti vykonávají v oblasti úmluvy.
 Článek 22
 Přezkum
 1. Komise organizuje pravidelné přezkumy účinnosti svých přijatých opatření na zachování a řízení rybolovných zdrojů a jejich dodržování z hlediska plnění cíle této úmluvy. Tyto přezkumy mohou zahrnovat posuzování účinnosti ustanovení úmluvy samotné.
 2. Komise určí rámec požadavků a metodiku těchto přezkumů, které:
 a)
 vezmou v úvahu praxi jiných regionálních organizací pro řízení rybolovu při provádění přezkumů výkonnosti;
 b)
 zahrnou případně příspěvky od pomocných orgánů; a
 c)
 zahrnou účast osoby nebo osob s uznávanými odbornými schopnostmi, jež jsou nezávislé na členech komise.
 3. Komise vezme v úvahu doporučení vyplývající z každého takového přezkumu a přijme opatření, včetně náležité vhodné změny svých opatření na zachování a řízení rybolovných zdrojů a mechanismů pro jejich provádění. S návrhy na změnu ustanovení této úmluvy vyplývající z takového přezkumu je nakládáno v souladu s článkem 29.
 4. Výsledky každého takového přezkumu a následného posouzení komisí se zpřístupní veřejnosti co nejdříve po jejich předložení komisi.
 Článek 23
 Podpis, ratifikace, přijetí a schválení
 1. Tato úmluva je otevřena k podpisu v Soulu dne 1. dubna 2012 pro státy, které se zúčastnily mnohostranných zasedání o řízení rybolovu na volném moři v severním Tichém oceánu, a zůstane otevřena k podpisu po dvanáct (12) měsíců.
 2. Tato úmluva podléhá ratifikaci, přijetí nebo schválení signatářskými stranami. Listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení budou uloženy u vlády Korejské republiky, která má funkci depozitáře úmluvy. Depozitář informuje všechny signatáře a všechny smluvní strany o všech uložených ratifikacích, přijetích nebo schváleních a provádí jiné takové funkce, jež jsou stanoveny ve Vídeňské úmluvě o smluvním právu z roku 1969 a mezinárodním obyčejovým právem.
 Článek 24
 Přistoupení
 1. Tato úmluva je otevřena k přistoupení států uvedených v čl. 23 odst. 1.
 2. Po vstupu této úmluvy v platnost mohou smluvní strany konsensem vyzvat k přistoupení k této úmluvě:
 a)
 jiné státy nebo organizace pro regionální hospodářskou integraci, jejichž rybářská plavidla chtějí provádět rybolovné činnosti, které se týkají rybolovných zdrojů v oblasti úmluvy; a
 b)
 jiné pobřežní státy oblasti úmluvy.
 3. Jakákoli smluvní strana, která se nepřidala ke konsensu ohledně odstavce 2, předloží komisi písemně své důvody, proč


text:
tak neučinila.
 4. Listiny o přistoupení se uloží u depozitáře. Depozitář informuje všechny signatáře a všechny smluvní strany o všech přistoupeních.
 Článek 25
 Vstup v platnost
 1. Tato úmluva vstoupí v platnost sto osmdesátým (180.) dnem ode dne, kdy depozitář obdržel čtvrtou ratifikační, přijímací, schvalovací nebo přístupovou listinu.
 2. Pro smluvní strany, které uložily ratifikační, přijímací, schvalovací nebo přístupovou listinu pro tuto úmluvu poté, co byly splněny podmínky pro vstup dohody v platnost, ale přede dnem vstupu v platnost, nabývá ratifikace, přijetí, schválení nebo přistoupení účinku dnem vstupu této úmluvy v platnost nebo třicátý (30.) den po dni uložení listiny, podle toho, který z těchto dnů nastane později.
 3. Pro smluvní strany, které uložily ratifikační, přijímací, schvalovací nebo přístupovou listinu pro tuto úmluvu po dni, kdy tato úmluva vstoupila v platnost, nabude tato úmluva účinku třicátý (30.) den po dni uložení listiny.
 Článek 26
 Výhrady a výjimky
 Nepřipouštějí se žádné výhrady ani výjimky z této úmluvy.
 Článek 27
 Prohlášení a vyjádření
 Článek 26 nebrání státu ani organizaci pro regionální hospodářskou integraci, aby při podpisu, ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení k této úmluvě neučinily jakkoli formulované nebo pojmenované prohlášení nebo vyjádření, a to i za účelem harmonizace svých právních a správních předpisů s ustanoveními této úmluvy, nemají-li taková prohlášení nebo vyjádření za cíl vyloučit nebo pozměnit právní účinek ustanovení této úmluvy při jejím uplatňování na takový stát nebo organizaci pro regionální hospodářskou integraci.
 Článek 28
 Vztah k jiným dohodám
 1. Tato úmluva nemění práva a povinnosti smluvních stran, jež vyplývají z jiných dohod slučitelných s touto úmluvou a jimiž není dotčeno požívání práv jinými smluvními stranami nebo vykonávání jejich povinností na základě této úmluvy.
 2. Žádným ustanovením této úmluvy nejsou dotčena práva, jurisdikce a povinnosti smluvních stran podle úmluvy z roku 1982 ani podle dohody z roku 1995. Tato úmluva musí být vykládána a uplatňována v souladu s úmluvou z roku 1982 a dohodou z roku 1995.
 Článek 29
 Změny
 1. Jakýkoli návrh na změnu této úmluvy se zasílá písemně předsedovi komise nejméně devadesát (90) dní před zasedáním, na kterém se má o návrhu jednat, a předseda komise tento návrh neprodleně zašle všem členům komise. Pokud většina členů komise nepožádá o zvláštní zasedání k projednání navrhované změny, bude se o navrhované změně úmluvy jednat na řádném zasedání komise. Zvláštní zasedání musí být svoláno nejméně devadesát (90) dnů předem.
 2. Změny této úmluvy provedené komisí se přijímají konsensem smluvních stran. Znění jakékoli takto přijaté změny předá depozitář všem smluvním stranám.
 3. Změna nabývá pro všechny smluvní strany účinnosti sto dvacet (120) dní po dni předání uvedeném v oznámení depozitáře o přijetí písemného oznámení schválení všemi smluvními stranami.
 4. Kterýkoli stát nebo organizace regionální hospodářské integrace, které se stanou smluvními stranami této úmluvy poté, co byla přijata změna v souladu s odstavcem 2, se považují za strany, které uvedenou změnu schválily.
 Článek 30
 Příloha
 Příloha je nedílnou součástí této úmluvy a odkazy na tuto úmluvu zahrnují také odkaz na přílohu, ledaže by bylo výslovně stanoveno jinak.
 Článek 31
 Odstoupení
 1. Každá smluvní strana


text:
může od úmluvy odstoupit ke 31. prosinci kteréhokoli roku prostřednictvím písemného oznámení do 30. června stejného roku adresovaného depozitáři, který zašle kopie oznámení ostatním smluvním stranám.
 2. Poté může jakákoli jiná smluvní strana od úmluvy odstoupit k témuž 31. prosinci prostřednictvím písemného oznámení adresovaného depozitáři do jednoho měsíce od obdržení kopie oznámení o odstoupení podle odstavce 1.
 NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k této úmluvě své podpisy.
 PODEPSÁNO v Tokiu dvacátého čtvrtého dne měsíce února 2012 v anglickém a francouzském jazyce, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 PŘÍLOHA
 RYBOLOVNÉ SUBJEKTY
 1.
 Po vstupu této úmluvy v platnost může kterýkoli rybolovný subjekt, jehož plavidla lovila nebo mají v úmyslu lovit rybolovné zdroje, písemnou listinou doručenou depozitáři vyjádřit svůj pevný závazek řídit se podmínkami této úmluvy a dodržovat veškerá opatření na zachování a řízení rybolovných zdrojů přijatá podle této úmluvy. Tento závazek nabývá účinnosti třicet (30) dní po obdržení uvedené listiny. Každý takový rybolovný subjekt může tento závazek vypovědět ke dni 31. prosince kteréhokoli roku prostřednictvím písemného oznámení do 30. června stejného roku adresovaného depozitáři.
 2.
 Každý rybolovný subjekt uvedený v odstavci 1 může písemnou listinou doručenou depozitáři vyjádřit svůj pevný závazek řídit se podmínkami této úmluvy, které mohou být změněny podle čl. 29 odst. 3. Tento závazek je účinný ode dnů uvedených v čl. 29 odst. 3 nebo ode dne obdržení písemného sdělení uvedeného v tomto bodě, podle toho, který z těchto dnů nastane později.
 3.
 Rybolovný subjekt, který vyjádřil svůj pevný závazek řídit se podmínkami této úmluvy a dodržovat opatření na zachování a řízení rybolovných zdrojů přijatá podle této úmluvy v souladu s odstavcem 1, se musí řídit povinnostmi člena komise a může se účastnit práce komise, včetně rozhodování, a to v souladu s ustanoveními této úmluvy. Pro účely této úmluvy se odkazy na komisi nebo členy komise vztahují i na takový rybolovný subjekt.
 4.
 Pokud je účastníkem sporu rybolovný subjekt, jenž se zavázal k dodržování podmínek této úmluvy v souladu s touto přílohou, a spor nelze urovnat smírně, je spor na žádost jakékoli strany postoupen ke konečnému a závaznému rozhodčímu řízení v souladu s příslušnými pravidly Stálého rozhodčího soudu.
 5.
 Ustanovení této přílohy týkající se účasti rybolovného subjektu jsou určena pouze pro účely této úmluvy.


text:
 9.8.2007
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 209/42
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 23/2007
 ze dne 27. dubna 2007,
 kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 155/2006 ze dne 8. prosince 2006 (1).
 (2)
 Nařízení Komise (ES) č. 851/2006 ze dne 9. června 2006, kterým se stanoví obsah jednotlivých položek účtové osnovy uvedené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 1108/70 (2), by mělo být začleněno do Dohody.
 (3)
 Nařízením (ES) č. 851/2006 se zrušuje nařízení Komise (EHS) č. 2598/70 (3), které je začleněno do Dohody a které by se proto mělo v Dohodě zrušit,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Příloha XIII Dohody se mění takto:
 1)
 Bod 2 (nařízení Komise (EHS) č. 2598/70) se zrušuje.
 2)
 Za bod 2 (nařízení Komise (EHS) č. 2598/70, zrušené) se doplňuje nový bod, který zní:
 „2a.
 32006 R 0851: nařízení Komise (ES) č. 851/2006 ze dne 9. června 2006, kterým se stanoví obsah jednotlivých položek účtové osnovy uvedené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 1108/70 (Úř. věst. L 158, 10.6.2006, s. 3).“
 Článek 2
 Znění nařízení (ES) č. 851/2006 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 28. dubna 2007 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (4).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 27. dubna 2007.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Alan SEATTER
 (1) Úř. věst. L 89, 29.3.2007, s. 29.
 (2) Úř. věst. L 158, 10.6.2006, s. 3.
 (3) Úř. věst. L 278, 23.12.1970, s. 1.
 (4) Byly oznámeny ústavní požadavky.


text:
 3.9.2015
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 230/39
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 233/2014
 ze dne 24. října 2014,
 kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP [2015/1457]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 278/2014 ze dne 19. března 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 185/2010, pokud jde o vyjasnění, harmonizaci a zjednodušení používání zařízení pro stopovou detekci výbušnin (1), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/1200/EU ze dne 5. března 2014, kterým se mění rozhodnutí Komise 2010/774/EU, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti, pokud jde o letecký náklad a poštu, má být začleněno do Dohody o EHP.
 (3)
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/1635/EU ze dne 17. března 2014, kterým se mění rozhodnutí 2010/774/EU, pokud jde o vyjasnění, harmonizaci a zjednodušení používání zařízení pro stopovou detekci výbušnin, má být začleněno do Dohody o EHP.
 (4)
 Příloha XIII Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Příloha XIII Dohody o EHP se mění takto:
 1.
 V bodě 66he (nařízení Komise (EU) č. 185/2010) se vkládá nová odrážka, která zní:
 „—
 32014 R 0278: prováděcí nařízení Komise (EU) č. 278/2014 ze dne 19. března 2014 (Úř. věst. L 82, 20.3.2014, s. 3).“
 2.
 V bodě 66hf (rozhodnutí Komise K(2010) 774 v konečném znění) se doplňují nové odrážky, které znějí:
 „—
 32014 D 1200: prováděcí rozhodnutí Komise 2014/1200/EU ze dne 5. března 2014, kterým se mění rozhodnutí Komise 2010/774/EU, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti, pokud jde o letecký náklad a poštu,
 —
 32014 D 1635: prováděcí rozhodnutí Komise 2014/1635/EU ze dne 17. března 2014, kterým se mění rozhodnutí 2010/774/EU, pokud jde o vyjasnění, harmonizaci a zjednodušení používání zařízení pro stopovou detekci výbušnin.“
 Článek 2
 Znění prováděcího nařízení (EU) č. 278/2014 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 2014 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (2).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 24. října 2014.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Kurt JÄGER
 (1) Úř. věst. L 82, 20.3.2014, s. 3.
 (2) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 25.6.2021
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 226/16
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO DOHODOU MEZI EVROPSKOU UNIÍ A ŠVÝCARSKOU KONFEDERACÍ O PROPOJENÍ JEJICH SYSTÉMŮ OBCHODOVÁNÍ S EMISEMI SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ č. 2/2020
 ze dne 5. listopadu 2020
 o změně příloh I a II dohody a o přijetí technických norem pro propojování [2021/1034]
 SMÍŠENÝ VÝBOR,
 s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů (1) (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 3 odst. 7 a čl. 13 odst. 2 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Rozhodnutím č. 2/2019 smíšeného výboru ze dne 5. prosince 2019 (2) byly změněny přílohy I a II dohody, čímž byly splněny podmínky pro propojení stanovené v této dohodě.
 (2)
 Po přijetí rozhodnutí č. 2/2019 smíšeného výboru a podle čl. 21 odst. 3 dohody si strany vyměnily své listiny o ratifikaci nebo schválení, neboť došly k závěru, že jsou splněny veškeré podmínky pro propojení stanovené v dohodě.
 (3)
 V souladu s čl. 21 odst. 4 dohody vstoupila dohoda v platnost dne 1. ledna 2020.
 (4)
 Příloha I dohody by měla být změněna v souladu s čl. 13 odst. 2 dohody, aby byl zajištěn bezproblémový přechod ve správě provozovatelů letadel poprvé přidělených Švýcarsku, přičemž se zohlední pokrok dosažený při zřizování propojení registrů.
 (5)
 Aby byl zohledněn poslední vývoj a aby byla zajištěna vyšší úroveň flexibility pro zřízení propojení registrů, jak to vyžaduje dohoda, měla by být příloha II dohody změněna v souladu s čl. 13 odst. 2 dohody, aby bylo umožněno nastavení propojení registrů s větší, ale rovnocennou skupinou technologií.
 (6)
 Podle čl. 3 odst. 7 dohody by správce švýcarského registru a ústřední správce Unie měli vypracovat technické normy pro propojování podle zásad uvedených v příloze II dohody. V technických normách pro propojování by měly být popsány podrobné požadavky na zřízení stabilního a zabezpečeného spojení mezi švýcarským doplňkovým protokolem transakcí (SSTL) a protokolem transakcí Evropské unie (EUTL). Technické normy pro propojování by měly nabýt účinnosti poté, co byly přijaty rozhodnutím smíšeného výboru.
 (7)
 V souladu s čl. 13 odst. 1 dohody by se smíšený výbor měl dohodnout na technických pokynech, aby bylo zajištěno řádné provádění dohody včetně zřízení stabilního a zabezpečeného spojení mezi SSTL a EUTL. Technické pokyny mohou být vypracovány pracovní skupinou zřízenou podle čl. 12 odst. 5 dohody. Pracovní skupina by měla zahrnovat alespoň správce švýcarského registru a ústředního správce Unie a měla by smíšenému výboru pomáhat ve výkonu jeho funkcí podle článku 13 dohody.
 (8)
 S ohledem na technickou povahu pokynů a nutnost přizpůsobit je dalšímu vývoji by technické pokyny vypracované správcem švýcarského registru a ústředním správcem Unie měly být předloženy smíšenému výboru pro informaci nebo v příslušných případech ke schválení,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V příloze I části B dohody se druhý odstavec bodu 17 nahrazuje tímto:
 „Provozovatelé letadel, kteří jsou Švýcarsku poprvé přiděleni po vstupu této dohody v platnost, jsou spravováni Švýcarskem po 30. dubnu roku přidělení a po zprovoznění prozatímního propojení registrů.“
 Článek 2
 V příloze II dohody se čtvrtý


text:
pododstavec nahrazuje tímto:
 „Technické normy pro propojování stanoví, že komunikace mezi SSTL a EUTL spočívá v zabezpečených výměnách vzkazů založených na následujících technologiích (*1) nebo na rovnocenných technologiích:
 —
 internetové služby využívající protokol „Simple Object Access Protocol“ (SOAP),
 —
 technické vybavení založené virtuální soukromé sítě (VPN),
 —
 XML (rozšiřitelný značkovací jazyk, „Extensible Markup Language“),
 —
 digitální podpis a
 —
 síťové protokoly pro synchronizaci času.
 Článek 3
 Tímto se přijímají technické normy pro propojování, které tvoří přílohu tohoto rozhodnutí.
 Článek 4
 Tímto se zřizuje pracovní skupina podle čl. 12 odst. 5 dohody. Pracovní skupina pomáhá smíšenému výboru při zajišťování řádného provádění dohody včetně vypracování technických pokynů pro zavedení technických norem pro propojování.
 Pracovní skupina zahrnuje alespoň správce švýcarského registru a ústředního správce Unie.
 Článek 5
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne 5. listopadu 2020.
 Za smíšený výbor
 tajemnice pro Evropskou unii
 Maja-Alexandra DITTEL
 předsedkyně
 Beatriz YORDI
 tajemnice pro Švýcarsko
 Caroline BAUMANN
 (1) Úř. věst. L 322, 7.12.2017, s. 3.
 (2) Rozhodnutí č. 2/2019 smíšeného výboru zřízeného Dohodou mezi Evropskou unií a švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů ze dne 5. prosince 2019, kterým se mění přílohy I a II Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů (Úř. věst. L 314, 29.9.2020, s. 68).
 PŘÍLOHA
 Technické normy pro propojování podle čl. 3 odst. 7 Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů
 NORMY PRO PROZATÍMNÍ ŘEŠENÍ
 1. Glosář
 Tabulka 1-1
 Obchodní zkratky a definice
 Zkratka/výraz
 Definice
 Povolenka
 Povolení vypouštět jednu tunu ekvivalentu oxidu uhličitého po specifikované období, přičemž toto povolení je platné pouze pro účely splnění požadavků podle systému EU pro obchodování s emisemi nebo systému Švýcarska pro obchodování s emisemi.
 CH
 Švýcarská konfederace
 CHU
 Švýcarské všeobecné povolenky (Výraz „CHU2“ se používá jako zkratka pro závazkové období 2 povolenek CHU)
 CHUA
 Švýcarská povolenka pro letectví
 COP
 Společné provozní postupy společně vypracované stranami dohody s cílem zprovoznit propojení mezi unijním systémem ETS a švýcarským ETS.
 ETR
 Registr systému pro obchodování s emisemi
 ETS
 Systém obchodování s emisemi
 EU
 Evropská unie
 EUA
 Všeobecná povolenka EU
 EUAA
 Povolenka EU pro letectví
 EUCR
 Konsolidovaný registr Evropské unie
 EUTL
 Protokol transakcí Evropské unie
 Registr
 Účetní systém pro povolenky vydané v rámci systému obchodování s emisemi, který sleduje vlastnictví povolenek vedených na elektronických účtech.
 SSTL
 Švýcarský doplňkový protokol transakcí
 Transakce
 Proces v registru, který zahrnuje převod povolenky z jednoho účtu na jiný účet.
 Protokol transakcí systému
 Protokol transakcí obsahuje záznam o každé navržené transakci zaslané z jednoho registru do jiného.
 Tabulka 1-2
 Technické zkratky a definice
 Zkratka
 Definice
 Asymetrická kryptografie
 Používá veřejné a soukromé klíče k šifrování a dešifrování dat.
 Certifikační orgán
 Subjekt, který vydává digitální certifikáty.
 Kryptografický klíč
 Informace, která určuje funkční výstup kryptografického algoritmu.
 Dešifrování
 Opačný proces šifrování
 Digitální podpis
 Matematická technika používaná k ověření pravosti a neporušenosti zprávy, softwaru nebo digitálního dokumentu.
 Šifrování
 Proces přeměny informace nebo údaje na kód, zejména za účelem zabránění neoprávněnému přístupu.
 Příjem souboru
 Proces


text:
čtení souborů
 Firewall
 Zařízení nebo software pro bezpečnost sítě, které monitoruje a řídí příchozí a odchozí provoz v síti podle předem stanovených pravidel.
 Monitorování prezenčního signálu (Heartbeat monitoring)
 Pravidelný signál generovaný a monitorovaný hardwarem nebo softwarem za účelem označení normálního provozu nebo synchronizace jiných částí výpočetního systému.
 IPSec
 IP SECurity. Bezpečnostní rozšíření IP protokolu, které autentizuje a šifruje pakety dat za účelem bezpečné šifrované komunikace mezi dvěma počítači přes síť internetového protokolu.
 Penetrační testování
 Způsob testování výpočetního systému, sítě nebo webové aplikace, jehož cílem je nalézt slabá místa v zabezpečení, která by mohl využít útočník.
 Proces sesouhlasení
 Proces zajištění, že dva soubory záznamů spolu souhlasí.
 VPN
 Virtuální soukromá síť
 XML
 Rozšiřitelný značkovací jazyk. Umožňuje návrhářům vytvářet vlastní přizpůsobené značky, jež umožňují definovat, přenášet, validovat a interpretovat data mezi aplikacemi a mezi organizacemi.
 2. Úvod
 Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů ze dne 23. listopadu 2017 (dále jen „dohoda“) stanoví vzájemné uznávání emisních povolenek, které mohou být použity za účelem zajištění souladu v rámci systému obchodování s emisemi Evropské unie (dále jen „unijní ETS“) nebo v rámci systému obchodování s emisemi Švýcarska (dále jen „švýcarský ETS“). Za účelem operacionalizace propojení mezi unijním ETS a švýcarským ETS bude zřízeno přímé propojení mezi protokolem transakcí Evropské unie (EUTL) registru Unie a švýcarským doplňkovým protokolem transakcí (SSTL) švýcarského registru, které umožní převádět mezi registry povolenky na emise vydané v rámci obou ETS (čl. 3 odst. 2 dohody). Aby bylo možné zprovoznit propojení mezi unijním ETS a švýcarským ETS, zavede se do května 2020, nebo co nejdříve po tomto datu, prozatímní řešení. Strany spolupracují na tom, aby prozatímní řešení co nejdříve nahradily trvalým propojením registrů (příloha II dohody).
 Podle čl. 3 odst. 7 dohody správce švýcarského registru a ústřední správce Unie vypracují technické normy pro propojování podle zásad uvedených v příloze II dohody, v nichž budou popsány podrobné požadavky na zřízení stabilního a zabezpečeného spojení mezi SSTL a EUTL. Technické normy pro propojování vypracované správci nabývají účinnosti poté, co byly přijaty rozhodnutím smíšeného výboru.
 Technické normy pro propojování uvedené v tomto dokumentu přijme smíšený výbor svým rozhodnutím č. 2/2020. V souladu s tímto rozhodnutím požádá smíšený výbor správce švýcarského registru a ústředního správce Unie, aby vypracovali další technické pokyny k operacionalizaci propojení a aby zajistili jejich průběžné přizpůsobování technickému pokroku a novým požadavkům týkajícím se bezpečnosti a zabezpečení propojení a jeho účelného a efektivního fungování.
 2.1 Oblast působnosti
 Tento dokument vyjadřuje společné ujednání stran dohody, pokud jde o vytvoření technických základů propojení mezi registry unijního ETS a švýcarského ETS. Přestože nastiňuje výchozí stav pro technické specifikace z hlediska požadavků na architekturu, služby a zabezpečení, budou nutné i některé další podrobné pokyny, aby bylo možné propojení zprovoznit.
 K jeho správnému fungování bude propojení vyžadovat procesy a postupy, aby bylo možné ho dále provozovat. Podle čl. 3 odst. 6 dohody jsou tyto záležitosti podrobně popsány v samostatném dokumentu týkajícím se společných provozních postupů, který bude přijat samostatným rozhodnutím smíšeného výboru.
 2.2 Určení
 Tento dokument je určen správci


text:
švýcarského registru a ústřednímu správci Unie.
 3. Obecná ustanovení
 3.1 Architektura komunikačního propojení
 Účelem tohoto oddílu je poskytnout popis obecné architektury pro provozování propojení mezi unijním ETS a švýcarským ETS a jednotlivých komponentů, které jej tvoří.
 Protože klíčovou částí definice architektury propojení registrů je bezpečnost, byla přijata veškerá opatření, aby byla zajištěna stabilní architektura. Přestože předpokládané stálé propojení registrů bude založeno na webových službách, prozatímní řešení bude namísto toho používat mechanismus výměny souborů.
 Technické řešení používá:
 —
 protokol pro bezpečný přenos zpráv,
 —
 zprávy XML,
 —
 digitální podpis a šifrování na základě XML,
 —
 zařízení VPN nebo rovnocennou síť pro bezpečný přenos dat.
 3.1.1 Výměna zpráv
 Komunikace mezi unijním registrem a švýcarským registrem bude založena na mechanismu výměny zpráv prostřednictvím zabezpečených kanálů. Každý konec bude využívat své vlastní úložiště přijatých zpráv.
 Obě strany povedou protokol přijatých zpráv společně s údaji o zpracování.
 Chyby nebo neočekávaný stav je třeba hlásit jako výstrahy a mělo by dojít k lidskému kontaktu mezi podpůrnými týmy.
 Chyby a neočekávané události budou řešeny podle provozních postupů stanovených v procesu řízení incidentů, který je součástí společných provozních postupů.
 3.1.2 Zpráva XML – podrobný popis
 Zpráva XML obsahuje jeden z těchto prvků:
 —
 jednu nebo několik žádostí o transakci a/nebo jednu nebo několik odpovědí na transakci,
 —
 jednu operaci/odpověď související se sesouhlasením,
 —
 jednu testovací zprávu.
 Každá zpráva obsahuje záhlaví s těmito údaji:
 —
 výchozí systém ETS,
 —
 pořadové číslo.
 3.1.3 Okna pro příjem
 Prozatímní řešení vychází z předem definovaných oken pro příjem, po nichž následuje skupina uvedených událostí. Žádosti o transakci obdržené přes propojení budou přijímány pouze v předem definovaných intervalech. Okna pro příjem zahrnují technické ověření odchozích a příchozích transakcí. Kromě toho může každý den probíhat sesouhlasení, které může být spuštěno manuálně.
 Změny četnosti a/nebo načasování kterékoli z těchto událostí budou řešeny podle provozních postupů stanovených v procesu plnění žádostí, který je součástí společných provozních postupů.
 3.1.4 Toky zpráv o transakcích
 Odchozí transakce
 Vyjádřeno je hledisko převádějícího systému ETS. Výše uvedený sekvenční diagram popisuje všechny specifické toky odchozích transakcí.
 Hlavní tok „Normální transakce“ (s kroky uvedenými na obrázku výše):
 a)
 v převádějícím systému ETS se žádost o transakci odešle po uplynutí všech obchodních zpoždění (24hodinového zpoždění v příslušných případech) z registru do protokolu transakcí;
 b)
 protokol transakcí ověří žádost o transakci;
 c)
 žádost o transakci se odešle do cílového systému ETS;
 d)
 do registru výchozího systému ETS se zašle odpověď o přijetí;
 e)
 cílový systém ETS ověří žádost o transakci;
 f)
 cílový systém ETS zašle odpověď o přijetí zpět do protokolu transakcí výchozího systému ETS;
 g)
 protokol transakcí zašle odpověď o přijetí do registru.
 Alternativní tok „Zamítnutí v protokolu transakcí“ (s kroky uvedenými na obrázku výše, začíná se stejně od bodu a)):
 a)
 ve výchozím systému ETS se žádost o transakci odešle po uplynutí všech obchodních zpoždění (24hodinového zpoždění v příslušných případech) z registru do protokolu transakcí.
 Poté následuje:
 b)
 protokol transakcí žádost neověří;
 c)
 do výchozího registru se zašle odpověď o zamítnutí.
 Alternativní tok „Zamítnutí v ETS“ (s kroky uvedenými na obrázku výše, začíná se


text:
od bodu a)):
 a)
 ve výchozím systému ETS se žádost o transakci odešle po uplynutí všech obchodních zpoždění (24hodinového zpoždění v příslušných případech) z registru do protokolu transakcí;
 b)
 protokol transakcí ověří transakci;
 c)
 žádost o transakci se odešle do cílového systému ETS;
 d)
 do registru výchozího systému ETS se zašle zpráva o přijetí.
 Poté následuje:
 e)
 protokol transakcí přijímajícího systému ETS žádost neověří;
 f)
 přijímající systém ETS zašle odpověď o zamítnutí do protokolu transakcí převádějícího systému ETS;
 g)
 protokol transakcí zašle zamítnutí do registru.
 Příchozí transakce
 Vyjádřeno je hledisko přijímajícího systému ETS. Konkrétní tok je zobrazen na následujícím sekvenčním diagramu:
 Diagram znázorňuje:
 1.
 Když protokol transakcí přijímajícího systému ETS ověří žádost, zašle zprávu o přijetí do převádějícího systému ETS a zprávu „transakce provedena“ do registru přijímajícího systému ETS.
 2.
 Když je v přijímajícím protokolu transakcí příchozí žádost zamítnuta, žádost o transakci se do registru přijímajícího systému ETS neodešle.
 Protokol
 Cyklus zpráv o transakci zahrnuje pouze dvě zprávy:
 —
 převádějící systém ETS →návrh na transakci v přijímajícím systému ETS,
 —
 přijímající systém ETS →odpověď na transakci v převádějícím systému ETS: Přijato nebo Zamítnuto (včetně důvodu zamítnutí).
 —
 datum: transakce je provedena.
 —
 Zamítnuto: transakce je zastavena.
 Stav transakce
 —
 stav transakce v převádějícím systému ETS bude při odeslání žádosti nastaven na „navrženo“,
 —
 stav transakce v přijímajícím systému ETS bude při přijetí žádosti a během jejího zpracování nastaven na „navrženo“,
 —
 stav transakce v přijímajícím systému ETS bude po zpracování žádosti nastaven na „provedeno“/„zastaveno“. Přijímající systém ETS poté odešle odpovídající zprávu o přijetí/zamítnutí,
 —
 stav transakce v převádějícím systému ETS bude při přijetí a zpracování zprávy o přijetí/zamítnutí žádosti nastaven na „provedeno“/„zastaveno“,
 —
 jestliže není přijata žádná odpověď, zůstane stav transakce v převádějícím systému ETS takový, jaký byl navržen,
 —
 přijímající systém ETS nastaví každou transakci, která zůstane v navrženém stavu déle než 30 minut, na „zastaveno“.
 Incidenty související s transakcemi budou řešeny podle provozních postupů stanovených v procesu řízení incidentů, který je součástí společných provozních postupů.
 3.2 Zabezpečení přenosu dat
 V průběhu přenosu budou data zabezpečena ve čtyřech úrovních:
 1)
 řízení přístupu do sítě: Firewall a vrstva síťového propojení;
 2)
 šifrování na úrovni přenosu: VPN nebo rovnocenná síť pro bezpečný přenos dat;
 3)
 šifrování na úrovni relace: protokol pro bezpečný přenos zpráv;
 4)
 šifrování na úrovni aplikace: šifrování a podpis obsahu XML.
 3.2.1 Firewall a síťové propojení
 Propojení se zřídí přes síť chráněnou hardwarovým firewallem. Firewall je konfigurován pomocí pravidel tak, že připojení na server VPN budou moci uskutečnit pouze „registrovaní“ klienti.
 3.2.2 Virtuální soukromá síť (VPN)
 Veškerá komunikace mezi stranami je chráněna s využitím technologie bezpečného přenosu dat. V případě virtuální soukromé sítě (VPN) by infrastruktura měla být založena na hardwaru nebo virtuálních zařízeních. Technologie VPN poskytují možnost „tunelování“ přes síť, jako je internet, z jednoho místa do druhého, přičemž veškerá komunikace je chráněna. Před vytvořením tunelu VPN je budoucímu koncovému bodu klienta vystaven digitální certifikát, který klientovi umožní prokázat při sjednávání spojení svou identitu. Každá strana je odpovědná za instalaci certifikátu do svého koncového bodu VPN. Digitální


text:
certifikáty bude každý koncový server VPN používat pro přístup do ústředního orgánu, aby si sjednal autentizační protokoly. V průběhu procesu vytváření tunelu se sjednává šifrování, což zajišťuje, že veškerá komunikace přes tunel bude chráněna.
 Koncové body VPN klienta jsou konfigurovány tak, aby udržovaly tunel VPN trvale, aby byla vždy umožněna spolehlivá a oboustranná komunikace v reálném čase mezi stranami.
 Jakékoli jiné rovnocenné řešení musí být v souladu s výše uvedenými zásadami.
 3.2.3 Provádění IPSec
 V případě použití řešení VPN zajistí používání protokolu IPSec k vytvoření infrastruktury VPN typu Site-to-Site ověření, integritu dat a šifrování dat typu Site-to-Site. Konfigurace IPSec VPN zajišťuje řádné ověření mezi dvěma koncovými body ve spojení VPN. Strany budou vzdáleného klienta identifikovat a ověřovat přes spojení IPSec pomocí digitálních certifikátů vydaných certifikačním orgánem uznávaným druhým koncovým bodem.
 IPSec rovněž zajišťuje integritu dat při veškeré komunikaci procházející přes tunel VPN. Datové pakety se transformují a podepisují pomocí ověřovacích údajů vytvořených v síti VPN. Důvěrnost dat je zajištěna podobně umožněním šifrování IPSec.
 3.2.4 Protokol pro bezpečný přenos zpráv
 Prozatímní řešení používá pro bezpečnou výměnu dat mezi stranami několik šifrovacích vrstev. Oba systémy a jejich různá prostředí jsou propojeny na úrovni sítě pomocí tunelů VPN nebo rovnocenných sítí pro bezpečný přenos dat. Na úrovni aplikací jsou soubory přenášeny s využitím protokolu pro bezpečný přenos zpráv na úrovni relace.
 3.2.5 Šifrování a podpis XML
 V souborech XML probíhá podepisování a šifrování na dvou úrovních. Každá žádost o transakci, odpověď na transakci a sesouhlasovací zpráva se digitálně podepisuje jednotlivě.
 V druhém kroku se jednotlivě šifruje každý dílčí prvek „zprávového“ prvku.
 Navíc se digitálně podepisuje kořenový element zprávy jako třetí krok, což zajišťuje integritu a neodmítnutí celé zprávy. Výsledkem je vysoká úroveň ochrany vložených dat XML. Technické provedení je v souladu se standardy konsorcia World Wide Web.
 Při dešifrování a ověřování zprávy probíhá tento proces v opačném pořadí.
 3.2.6 Kryptografické klíče
 Pro šifrování a podepisování se bude používat kryptografie s veřejným klíčem.
 Ve zvláštním případě IPSec se používá digitální certifikát vydaný certifikačním orgánem, kterému obě strany důvěřují. Tento certifikační orgán ověřuje identitu držitele certifikátu a vydává certifikáty, které se používají pro pozitivní identifikaci organizace a nastavení komunikačních kanálů mezi stranami pro bezpečný přenos dat.
 Kryptografické klíče se používají k podepisování a šifrování komunikačních kanálů a datových souborů. Veřejné certifikáty si strany digitálně vyměňují s využitím bezpečných kanálů a ověřují se mimo IP síť. Tento postup je nedílnou součástí procesu řízení bezpečnosti informačních systémů v rámci společných provozních postupů.
 3.3 Seznam funkcí v rámci propojení
 Propojení určí přenosový systém pro sérii funkcí, které provádějí obchodní procesy vycházející z dohody. Propojení zahrnuje také určení procesu sesouhlasení a zkušebních zpráv, což umožní provádět monitorování prezenčního signálu.
 3.3.1 Obchodní transakce
 Z obchodního hlediska jsou v propojení uvažovány čtyři (4) druhy žádostí o transakci:
 —
 vnější převod:
 —
 jakmile vstoupí v platnost propojení systémů ETS, jsou unijní a švýcarské povolenky mezi stranami zaměnitelné, a tedy i plně převoditelné,
 —
 převod odeslaný přes propojení bude zahrnovat převádějící účet v jednom systému ETS a přijímající účet v druhém systému ETS,