text: účely čl. 9 odst. 4 protokolu. Byly vybrány především na základě své toxicity, stálosti a bioakumulace:1. rtuť a její sloučeniny;2. kadmium a jeho sloučeniny;3. organické sloučeniny cínu a látky, které mohou takové sloučeniny vytvářet v mořském prostředí [1];4. organické sloučeniny fosforu a látky, které mohou takové sloučeniny vytvářet v mořském prostředí [1];5. organohalogenové sloučeniny a látky, které mohou takové sloučeniny vytvářet v mořském prostředí [1];6. surová ropa, palivová ropa, kaly, použité mazací oleje a rafinované produkty;7. perzistentní syntetické látky, které se mohou vznášet, klesnout ke dnu nebo zůstávat v suspenzi a které mohou nepříznivě ovlivňovat jakýkoli zákonný způsob využití moře;8. látky, které vykazují karcinogenní, teratogenní nebo mutagenní vlastnosti v mořském prostředí, nebo které je nabývají prostřednictvím mořského prostředí;9. radioaktivní látky včetně radioaktivních odpadů, pokud jejich vypouštění nesplňuje zásady ochrany před zářením vymezené příslušnými mezinárodními organizacemi, s ohledem na ochranu mořského prostředí.B. Tato příloha se nevztahuje na vypouštění odpadů s obsahem látek uvedených v části A, které nedosahují limitů společně stanovených stranami a, pokud jde o ropné látky, limitů stanovených článkem 10 tohoto protokolu.[1] S výjimkou těch, které jsou biologicky neškodné nebo které se rychle přemění na biologicky neškodné látky.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIŠkodlivé či jedovaté látky a materiály, jejichž likvidace v oblasti působnosti protokolu podléhá zvláštnímu povoleníA. Pro účely čl. 9 odst. 5 protokolu byly vybrány tyto látky a materiály a jejich sloučeniny:1. Arzen2. Olovo3. Měď4. Zinek5. Beryllium6. Nikl7. Vanad8. Chrom9. Biocidy a jejich deriváty neuvedené v příloze I10. Selen11. Antimon12. Molybden13. Titan14. Cín15. Baryum (jiné než síran barnatý)16. Bor17. Uran18. Kobalt19. Thalium20. Telur21. Stříbro22. KyanidyB. Kontrola a přísné omezení vypouštění látek uvedených v části A musí být prováděny v souladu s přílohou III.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIOKOLNOSTI, KTERÉ MUSÍ BÝT ZVÁŽENY PŘI VYDÁVÁNÍ POVOLENÍPro účely vydávání povolení požadovaného podle čl. 9 odst. 7 musí být podle příslušného případu zváženy tyto okolnosti:A. Vlastnosti a složení odpadů1. druh a velikost zdroje odpadu (např. průmyslové zpracování);2. druh odpadu (původ, průměrné složení);3. forma odpadu (pevná, kapalná, kal, řídká suspenze, plynná);4. celkové množství (vypuštěný objem např. za rok);5. charakter vypouštění (trvalé, střídavé, proměnlivé podle sezony atd.);6. koncentrace příslušných látek uvedených v příloze I a v příloze II a případně jiných látek;7. fyzikální, chemické a biochemické vlastnosti odpadů.B. Vlastnosti složek odpadů vzhledem k jejich škodlivosti1. stálost (fyzikální, chemická, biologická) v mořském prostředí;2. toxicita a další škodlivé účinky;3. hromadění v biologických materiálech či usazeninách;4. biochemická přeměna, při níž dochází k vzniku škodlivých sloučenin;5. nepříznivý účinek na obsah kyslíku a rovnováhu;6. náchylnost k fyzikálním, chemickým a biochemickým změnám a vzájemnému působení s dalšími složkami mořské vody ve vodním prostředí, při nichž může docházet ke vzniku škodlivých biologických či dalších účinků na kterýkoli způsob využití uvedený v části E níže.C. Vlastnosti místa vypouštění a recipientního mořského prostředí1. hydrografické, meteorologické, geologické a topografické vlastnosti oblasti;2. umístění a typ vypouštění (výusť, kanál, odpad atd.) a jeho vztah k ostatním oblastem (např. rekreační oblasti, trdliště, rybniční sádka, rybářská oblast, oblasti chovu měkkýšů) a jiným vypouštěním;3. výchozí naředění dosažené v místě vypouštění do recipientního mořského prostředí;4. vlastnosti rozptýlení, např. účinky proudění, slapových proudů a větru na horizontální přemísťování


text: a vertikální míšení;5. vlastnosti vodního recipientu s ohledem na fyzikální, chemické, biologické a ekologické podmínky v oblasti vypouštění;6. kapacita recipientního mořského prostředí k pojmutí vypouštěných odpadů bez nežádoucích účinků.D. Dostupnost odpadových technologiíMetody omezování množství odpadu a vypouštění průmyslových odpadních vod a rovněž odpadních vod z domácností by měly být zvoleny s ohledem na dostupnost a proveditelnost:a) alternativního postupu čištění;b) metod opakovaného použití a eliminace;c) možnosti likvidace na pevnině;d) vhodných nízkoodpadových technologií.E. Možné zhoršení mořského ekosystému a způsobů využití mořské vody1. Účinky na lidský život prostřednictvím vlivu znečištění na:a) jedlé mořské organismy;b) vodu ke koupání;c) estetiku.2. Účinky na mořské ekosystémy, zejména na živé zdroje, ohrožené druhy a kritické lokality.3. Účinky na další zákonné způsoby využití moře ve shodě s mezinárodními právními předpisy.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVPOSOUZENÍ VLIVŮ NA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ1. Každá strana musí vyžadovat, aby posouzení vlivů na životní prostředí obsahovalo alespoň:a) popis zeměpisných hranic oblasti, v níž mají být činnosti prováděny, včetně případných bezpečnostních zón;b) popis výchozího stavu životního prostředí v oblasti;c) údaje o povaze, cílech, rozsahu a trvání navrhovaných činností;d) popis metod, zařízení a dalších prostředků, které mají být využívány, možné alternativy k těmto metodám a prostředkům;e) popis předvídatelných, přímých nebo nepřímých, krátkodobých a dlouhodobých účinků navrhovaných činností na životní prostředí, včetně fauny, flóry a ekologické rovnováhy;f) prohlášení, kterým se stanoví opatření navrhovaná k snížení rizika poškození životního prostředí v důsledku provádění navrhovaných činností na nejnižší míru, včetně možných alternativ k těmto opatřením;g) údaje o opatřeních, která budou přijata na ochranu životního prostředí před znečištěním a dalšími nepříznivými účinky při provádění navrhovaných činnosti a po jejich ukončení;h) odkaz na metodiku, která byla použita při posuzování vlivů na životní prostředí;i) údaje o tom, zda navrhované činnosti mohou mít vliv na životní prostředí některého dalšího státu.2. Každá strana je povinna vyhlásit normy, které zohledňují mezinárodní pravidla, normy a doporučenou praxi a postupy přijaté podle článku 23 protokolu, podle nichž budou posouzení vlivů na životní prostředí vyhodnocována.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VROPNÉ LÁTKY A ROPNÉ SMĚSI A VRTNÉ VÝPLACHY A ÚLOMKYStrany v souladu s článkem 10 předepíšou tato ustanovení:A. Ropné látky a ropné směsi1. skvrny s vysokým obsahem ropných látek v odtocích z provozu a z platforem musí být zachyceny, odebrány a následně zpracovány jako součást produktu, zbytek však musí být před vypuštěním přijatelně vyčištěn v souladu s osvědčenými postupy pro ropná pole;2. ropný odpad a kaly pocházející z třídicího procesu musí být převezeny na pevninu;3. musí být přijata veškerá nezbytná předběžná opatření, aby se minimalizovaly úniky ropných látek odebraných nebo spalovaných při čerpacích zkouškách do moře;4. musí být přijata veškerá nezbytná předběžná opatření, aby se zajistilo, že každý plyn pocházející z činností, které jsou spojené s ropnými látkami, může být vhodným způsobem spálen či využit.B. Vrtné výplachy a vrtné úlomky1. Vrtné výplachy a vrtné úlomky na bázi vody podléhají těmto požadavkům:a) využívání a likvidace těchto vrtných výplachů se řídí plánem používání chemických látek a ustanoveními článku 9 tohoto protokolu;b) likvidace vrtných úlomků se provádí buď na pevnině, nebo vypuštěním do moře na patřičném místě nebo ve vhodné oblasti, jak stanoví příslušný orgán.2. Vrtné výplachy a vrtné úlomky na

type: contracts

jurisdiction: EU


text: bázi ropných látek podléhají těmto požadavkům:a) tyto výplachy lze použít pouze, mají-li dostatečně nízkou toxicitu, a výhradně poté, co příslušný orgán nízkou toxicitu ověřil a vydal provozovateli povolení;b) likvidace těchto vrtných výplachů vypouštěním do moře je zakázána;c) likvidace vrtných úlomků vypouštěním do moře je povolena pouze za podmínky, že je instalováno a řádně provozováno zařízení na účinnou kontrolu pevných částic, místo vypouštění se nachází značně pod vodní hladinou a obsah ropných látek je nižší než 100 g/kg suchých úlomků;d) likvidace těchto vrtných úlomků ve zvláště chráněných oblastech je zakázána;e) v případě výrobních a vývojových vrtů se musí provádět program sběru vzorků z mořského dna a analýza zóny kontaminace.3. Vrtné výplachy na bázi nafty:Využívání vrtných výplachů na bázi nafty je zakázáno. Motorovou naftu lze do vrtných výplachů výjimečně přidat za podmínek stanovených stranami.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VIBEZPEČNOSTNÍ OPATŘENÍStrany v souladu s článkem 15 předepíšou tato ustanovení:a) zařízení musí být bezpečné a vhodné pro účel, k němuž má být používáno, musí být navrženo a zkonstruováno tak, aby odolávalo při maximálním zatížení všem přírodním podmínkám, konkrétněji maximálnímu větru a vlnobití podle historických vzorců počasí, možným zemětřesením, podmínkám a stabilitě mořského dna a hloubce vody;b) všechny etapy činností, včetně ukládání a přepravy získaných zdrojů, musí být řádně připraveny, celá činnost musí být přístupná kontrole z bezpečnostních důvodů, musí být prováděna co nejbezpečnějším způsobem a provozovatel musí při všech činnostech používat monitorovací systém;c) musí být používány nejmodernější bezpečnostní systémy, které se pravidelně testují s cílem snížit nebezpečí rozsypání, úniku, náhodného vypuštění, požáru, výbuchů, průtrží a jiného ohrožení lidské bezpečnosti nebo životního prostředí, a v zařízení musí být přítomna vyškolená odborná posádka, která tyto systémy provozuje a udržuje a pravidelně absolvuje cvičení. V případě povoleného zařízení bez trvalé obsluhy se musí zajistit trvalá dostupnost odborné posádky;d) zařízení a případně i zřízená bezpečnostní zóna musí být označeny v souladu s mezinárodními doporučeními náležitým výstražným upozorněním na jejich přítomnost a vhodnými údaji pro jejich identifikaci;e) v souladu s mezinárodní námořní praxí musí být zařízení uvedena na mapách a oznámena všem zainteresovaným subjektům;f) aby se zajistilo dodržování předchozích ustanovení, musí mít osoba nebo osoby zodpovídající za zařízení nebo činnosti, včetně osoby zodpovědné za protierupční zařízení, kvalifikaci požadovanou příslušným orgánem a musí být neustále k dispozici náležitě způsobilý personál. Tato kvalifikace zahrnuje zejména soustavné školení v záležitostech bezpečnosti a životního prostředí.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VIINOUZOVÝ PLÁNA. Nouzový plán provozovatele1. Provozovatelé jsou povinni zajistit, že:a) zařízení je vybaveno nejvhodnějším poplachovým systémem a komunikačním systémem a tyto systémy jsou v dobrém provozním stavu;b) poplach se spouští okamžitě po výskytu mimořádné události a příslušný orgán je o každé mimořádné události ihned informován;c) v součinnosti s příslušným orgánem lze neprodleně zorganizovat a kontrolovat přenos poplachu i vhodnou pomoc a její koordinaci;d) posádka zařízení i příslušný orgán jsou okamžitě informovány o povaze a rozsahu mimořádné události;e) příslušný orgán je neustále informován o pokroku v boji proti mimořádné události;f) pro provedení nouzového plánu jsou vždy k dispozici dostačující nejvhodnější materiály a vybavení, včetně záložních člunů a letadla;g) odborná posádka uvedená v příloze VI písm. c) je seznámena s nejvhodnějšími metodami a technikami


text: boje proti únikům, rozlití, náhodnému vypuštění, požáru, výbuchům, průtržím a jinému ohrožení lidské bezpečnosti nebo životního prostředí;h) odborná posádka zodpovědná za omezování dlouhodobých nepříznivých účinků na životní prostředí a ochranu před nimi je seznámena s nejvhodnějšími metodami a technikami;i) posádka je důkladně seznámena s nouzovým plánem provozovatele, pravidelně se provádí mimořádná cvičení a posádka je tak náležitě obeznámena s fungováním zařízení a postupů a každý jednotlivec zná přesně svoji úlohu v rámci plánu.2. Provozovatel je povinen formálně spolupracovat s ostatními provozovateli a subjekty schopnými poskytnout nezbytnou pomoc a zajistit tak, aby v případech, kdy závažnost nebo povaha mimořádné události způsobí nebezpečí, které vyžaduje nebo může vyžadovat pomoc, mohla být tato pomoc poskytnuta.B. Vnitrostátní součinnost a pokynyPříslušný orgán pro mimořádné události smluvní strany je povinen zajistit:a) součinnost vnitrostátního nouzového plánu nebo postupů s nouzovým plánem provozovatele a kontrolu akcí, zvláště v případě závažných nepříznivých dopadů mimořádné události;b) pokyny provozovateli k podniknutí akce, kterou může určit v rámci ochrany proti znečišťování, jeho zmírnění a boje proti němu nebo v rámci přípravy další akce s tímto cílem, včetně objednání pomocné vrtné soupravy, nebo aby zabránil provozovateli přijmout kterýkoli ze stanovených kroků;c) součinnost akcí v rámci ochrany proti znečišťování, jeho zmírnění a boje proti němu nebo v rámci přípravy další akce s tímto cílem v rozsahu své vnitrostátní působnosti, kdy jsou tyto akce podnikány v oblasti působnosti jiných států nebo mezinárodními organizacemi;d) získávání a okamžitou dostupnost všech potřebných informací týkajících se stávajících činností;e) poskytnutí aktuálního seznamu osob a subjektů, které mají být varovány a informovány o mimořádné události, jejím vývoji a přijatých opatřeních;f) získávání potřebných informací o rozsahu a způsobech boje proti nepředvídaným událostem a jejich šíření mezi zúčastněné strany;g) součinnost a kontrolu pomoci uvedené v části A výše ve spolupráci s provozovatelem;h) organizování a případně i koordinaci stanovených akcí, včetně zásahu technických odborníků a školeného personálu s nezbytným vybavením a materiály;i) okamžité podání zprávy příslušným orgánům dalších stran, které mohou být nepředvídanou událostí zasaženy, což jim umožní přijmout v případě potřeby vhodná opatření;j) případné poskytnutí technické pomoci dalším stranám;k) okamžité podání zprávy příslušným mezinárodním organizacím, aby se předešlo ohrožení lodní dopravy a dalších zájmů.--------------------------------------------------DodatekSEZNAM ROPNÝCH LÁTEK [1]Asfaltové roztokySměsné zásobyStřešní struskotvorné přísadyPřímá reziduaRopné látkyVyčeřenéSurová ropaSměsi obsahující surovou ropuMotorová naftaTopný olej č. 4Topný olej č. 5Topný olej č. 6Zbytkový topný olejAsfaltová emulzeTransformátorový olejAromatický olej (vyjma oleje rostlinného)Mazací oleje a směsné zásobyMinerální olejMotorový olejePenetrační olejVřetenový olejTurbínový olejDestilátyPříméPřejímané suroviny pro strojní zpracováníPlynový olejŠtěpnýPaliva pro tryskové motoryJP 1 (petrolej)JP 3JP 4JP 5 (petrolej, těžký)Palivo pro turbomotoryPetrolej (kerosin)Lakový benzinPrimární benzin (naphtha)RozpouštědloRopaOlejový destilát střední frakceSměsné zásoby benzinuAlkyláty – palivoReformátyPolymer – palivoBenzinyZ ropného plynu (zemního)MotorovýLeteckýPřímýTopný olej č. 1 (petrolej)Topný olej č. 1–DTopný olej č. 2Topný olej č. 2–D[1] Seznam olejů se nemusí nutně považovat za vyčerpávající.--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21999D0729(03)
 Úřední věstník L 197 , 29/07/1999 S. 0054 - 0054
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 102/98ze dne 30. října 1998,kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k tomu, že příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 50/98 ze dne 29. května 1998 [1];vzhledem k tomu, že rozhodnutí Komise 96/335/ES ze dne 8. května 1996, kterým se stanoví soupis a společná nomenklatura přísad používaných v kosmetických prostředcích [2], by mělo být začleněno do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V kapitole XVI přílohy II Dohody se za bod 9 (směrnice Komise 95/17/ES) vkládá nový bod, který zní:"10. 396 D 0335: Rozhodnutí Komise 96/335/ES ze dne 8. května 1996, kterým se stanoví soupis a společná nomenklatura přísad používaných v kosmetických prostředcích (Úř. věst. L 132, 1.6.1996, s. 1)."Článek 2Znění rozhodnutí 96/335/ES v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 31. října 1998 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 30. října 1998.Za Smíšený výbor EHPpředsedaN. v. Liechtenstein[1] Úř. věst. L 30, 4.2.1999, s. 51.[2] Úř. věst. L 132, 1.6.1996, s. 1.--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22000A0427(01)
 Úřední věstník L 102 , 27/04/2000 S. 0052 - 0057
 Dohoda ve formě výměny dopisůmezi Evropským společenstvím a Švýcarskem o rozšíření společné komunikační sítě/společného systémového rozhraní (CCN/CSI) v rámci Úmluvy o společném tranzitním režimuA. Dopis Evropského společenstvíV Bruselu dne 13. dubna 2000Vážený pane,v souvislosti s rozšířením užívání společné komunikační sítě/společného systémového rozhraní (CCN/CSI) o nový elektronický tranzitní systém do Švýcarska [1] bych rád jménem Evropského společenství navrhl následující závazek:I. Smluvní strany budou dodržovat technické specifikace obsažené v dokumentech uvedených v příloze tohoto dopisu, které byly dány k dispozici Švýcarsku, včetně veškerých budoucích změn, které mohou být v rámci projektu provedeny.II. Komise Evropských společenství (dále jen "Komise") bude ve shodě s obecnými směry vypracovanými Výborem pro celní politiku – pracovní skupinou pro zpracování dat – technickou podskupinou CCN/CSI (CPC-CWP-CCN/CSI) systém spravovat a pracovat na jeho vývoji také pro potřeby partnerských zemí.III. Strany budou dodržovat pravidla všeobecné bezpečnostní politiky tak, jak byla stanovena v rámci projektu.IV. Švýcarsko uhradí nejpozději ke dni 15. května 2000 náklady za instalaci CCN/CSI, které Komise doloží na základě zvláštní dohody, kterou pro tento účel uzavřela se subdodavatelem.V. Švýcarsko uhradí nejpozději ke dni 15. května 2000 náklady na provozování sítě vzniklé Komisi od data instalace technického a programového vybavení až ke dni 31. prosince 1999.VI. Ke dni 15. května každého roku uhradí Švýcarsko paušální částku (90000 eur za rok 2000) jako roční náklady za užívání sítě. Před datem 31. července každého roku uvědomí Komise Švýcarsko o paušální částce na rok následující.VII. Před datem 31. ledna každého roku provede Komise účetní závěrku ročních nákladů za provozování sítě na základě již uhrazené částky a skutečných nákladů účtovatelných Švýcarsku a poskytne Švýcarsku výpis z účtu. Komise vypočte skutečné náklady na základě svého vztahu se subdodavatelem vybraným ve shodě se současnými postupy pro rozhodování o výběru nabídky. Konečná úhrada (úhrada zbytkové částky) bude provedena třicet dnů po předložení výpisu z účtu. Celková částka hrazená Švýcarskem v žádném případě nepřekročí již uhrazenou roční paušální částku o více než 20 %.VIII. Stejným způsobem, jakým jsou informovány členské státy Evropské unie, bude informováno Švýcarsko o předběžném vývoji těchto nákladů, stejně jako o hlavních aspektech vývoje CCN/CSI, které mohou mít dopad na uvedené náklady.IX. Nejpozději ke dni 15. května 2000 uhradí Švýcarsko částku 40000 eur formou ročního vkladu na budoucí vývoj a nepředvídané výdaje. Komise poskytne Švýcarsku výpis z účtu s rozpisem výdajů účtovatelných z tohoto vkladu. Nejpozději ke dni 15. května každého roku Švýcarsko doplní vklad o částku ve výši odpovídající částce, která byla v předchozím roce skutečně použita na budoucí vývoj a nepředvídané výdaje.X. Všechny platby musejí být poukázány Komisi. Není-li stanoveno jinak, provádějí se platby v rámci šedesátidenní lhůty splatnosti na základě Komisí předloženého výpisu z účtu obsahujícího rozpis výdajů za jednotlivé služby a dodávku technického a programového vybavení.XI. Tato dohoda zůstává v platnosti, dokud jsou obě strany smluvními stranami Úmluvy ze dne 20. května 1987 o společném tranzitním režimu. Obě smluvní strany si však vyhrazují právo měnit tuto dohodu po vzájemné dohodě.XII. Uhradí-li Švýcarsko částky stanovené


text: v bodech IV, V, VI, VII a IX později, než v termínech stanovených v těchto bodech, je Evropská unie oprávněna účtovat úroky z prodlení (počítané podle sazby zveřejněné v Úředním věstníku, řadě C, kterou používá Evropská centrální banka na své operace v eurech, ke dni vypršení lhůty pro splacení s připočtením jednoho a půl procentního bodu). Stejná sazba se použije na platby, které má provádět Společenství.Byl bych Vám vděčný, kdybyste potvrdil souhlas Švýcarska s výše uvedeným.Přijměte, prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.Za Radu Evropské unie+++++ TIFF +++++PŘÍLOHA K VÝMĚNĚ DOPISŮEXTERNÍ DOKUMENTACE CCN/CSIOBECNÉ21info_en | CCN/CSI: telematická integrace v oblasti cel a nepřímých daní (anglická verze) |21info_fr | CCN/CSI: telematická integrace v oblasti cel a nepřímých daní (francouzská verze) |Arap_101 | Architektura transevropských aplikací |Bnf104de | Očekávané výhody užívání CCN/CSI pro transevropské aplikace DG XXI (německá verze) |Bnf104en | Očekávané výhody užívání CCN/CSI pro transevropské aplikace DG XXI (anglická verze) |Bnf104fr | Očekávané výhody užívání CCN/CSI pro transevropské aplikace DG XXI (francouzská verze) |Lr092v08 | Popis nabídky CSI |Lr155v01 | Popis dynamického chování interakcí CCN/CSI |Lst-rol-XXI-00 | Popis úlohy CCN/CSI |Mathaeus-Dublin | Architektura a metodika systémů uvnitř Společenství |Pre-gen-XXI | Prezentace a příručka CCN/CSI |CCN/TCCcn_tc_sla_03 | Dohoda o úrovni služeb CCN/TC |Epm01 | Příručka externích postupů CCN/TC |Sqp_01 | Plán kvality služeb CCN/TC |VÝVOJAcg_03 | Příručka pro aplikační konfiguraci |Prg_c_05 | Příručka pro programování aplikací (programovací jazyk C) |Prg_Cob_BS2000_03 | Příručka pro programování aplikací (programovací jazyk Cobol pro BS2000) |Prg_Cob_CICS_01 | Příručka pro programování aplikací (programovací jazyk Cobol pro IBM) |Prg_Cob_GCOS7_03 | Příručka pro programování aplikací (programovací jazyk Cobol pro GCOS7) |Prg_Cob_GCOS8_01 | Příručka pro programování aplikací (programovací jazyk Cobol pro GCOS8) |Ref_cd09 | Referenční příručka společných definic (programovací jazyk C) |Ref_Cob_cd01 | Referenční příručka společných definic (programovací jazyk Cobol) |Ref_Cob_cd01 | Referenční příručka — CSI (programovací jazyk Cobol) |Ref_Cob_cs01 | Referenční příručka — GSS (programovací jazyk Cobol) |Ref_Cob_hl01 | Referenční příručka — HL (programovací jazyk Cobol) |Ref_Cob_os01 | Referenční příručka — ATS (programovací jazyk Cobol) |Ref_Cob_pr01 | Referenční příručka pro prezentaci (programovací jazyk Cobol) |Ref_cs09 | Referenční příručka — CSI (programovací jazyk C) |Ref_er05 | Referenční příručka chybových kódů |Ref_gs03 | Referenční příručka — GSS (programovací jazyk C) |Ref_hl07 | Referenční příručka — HL (programovací jazyk C) |Ref_os01 | Referenční příručka — ATS (programovací jazyk C) |Ref_pr07 | Referenční příručka pro prezentaci (programovací jazyk C) |BEZPEČNOSTPol-sec-XXI-01 | Obecná bezpečnostní politika CCN/CSI |SPECIFIKACEAd_07 | Návrh |Frs_03 | Specifikace |Fss_05 | Funkční systémové specifikace |Ovw_07 | Přehled systému |ŠKOLENÍTra-csi(mod1)-05.ppt | Kurz pro návrháře a vývojáře aplikace CSI |Tra-csi(mod2)-05.ppt | Kurz pro návrháře a vývojáře aplikace CSI (programovací jazyk C) |Tra-csi(mod3)-03.ppt | Kurz pro návrháře a vývojáře aplikace CSI (programovací jazyk C) |Tra-csi_cob(mod2)-01.ppt | Kurz pro návrháře a vývojáře aplikace CSI (programovací jazyk Cobol) |Tra-csi_cob(mod3)-01.ppt | Kurz pro návrháře a vývojáře aplikace CSI (programovací jazyk Cobol) |B. Dopis ŠvýcarskaV Bernu dne 14. dubna 2000Vážený pane,potvrzuji přijetí Vašeho dopisu o rozšíření užívání CCN/CSI (společné komunikační sítě/společného systémového rozhraní) o nový elektronický tranzitní systém do Švýcarska v tomto znění:"V souvislosti s rozšířením užívání společné


text: komunikační sítě/společného systémového rozhraní (CCN/CSI) o nový elektronický tranzitní systém do Švýcarska [2] bych rád jménem Evropského společenství navrhl následující závazek:I. Smluvní strany budou dodržovat technické specifikace obsažené v dokumentech uvedených v příloze tohoto dopisu, které byly dány k dispozici Švýcarsku, včetně veškerých budoucích změn, které mohou být v souvislosti s projektem provedeny.II. Komise Evropských společenství (dále jen{?INS ID=129} "Komise") bude ve shodě s obecnými směry vypracovanými Výborem pro celní politiku – pracovní skupinou pro zpracování dat – technickou podskupinou CCN/CSI (CPC-CWP-CCN/CSI) systém spravovat a pracovat na jeho vývoji také pro potřeby partnerských zemí.III. Strany budou dodržovat pravidla všeobecné bezpečnostní politiky tak, jak byla stanovena v rámci projektu.IV. Švýcarsko uhradí nejpozději ke dni 15. května 2000 náklady za instalaci CCN/CSI, které Komise doloží na základě zvláštní dohody, kterou pro tento účel uzavřela se subdodavatelem.V. Švýcarsko uhradí nejpozději ke dni 15. května 2000 náklady na provozování sítě vzniklé Komisi od data instalace technického a programového vybavení až ke dni 31. prosince 1999.VI. Ke dni 15. května každého roku uhradí Švýcarsko paušální částku (90000 eur za rok 2000) jako roční náklady za užívání sítě. Před datem 31. července každého roku uvědomí Komise Švýcarsko o paušální částce na rok následující.VII. Před datem 31. ledna každého roku provede Komise účetní závěrku ročních nákladů za provozování sítě na základě již uhrazené částky a skutečných nákladů účtovatelných Švýcarsku a poskytne Švýcarsku výpis z účtu. Komise vypočte skutečné náklady na základě svého vztahu se subdodavatelem vybraným ve shodě se současnými postupy pro rozhodování o výběru nabídky. Konečná úhrada (úhrada zbytkové částky) bude provedena třicet dnů po předložení výpisu z účtu. Celková částka hrazená Švýcarskem v žádném případě nepřekročí již uhrazenou roční paušální částku o více než 20 %.VIII. Stejným způsobem, jakým jsou informovány členské státy Evropské unie, bude informováno Švýcarsko o předběžném vývoji těchto nákladů, stejně jako o hlavních aspektech vývoje CCN/CSI, které mohou mít dopad na uvedené náklady.IX. Nejpozději ke dni 15. května 2000 uhradí Švýcarsko částku 40000 eur formou ročního vkladu na budoucí vývoj a nepředvídané výdaje. Komise poskytne Švýcarsku výpis z účtu s rozpisem výdajů účtovatelných z tohoto vkladu. Nejpozději ke dni 15. května každého roku Švýcarsko doplní vklad o částku ve výši odpovídající částce, která byla v předchozím roce skutečně použita na budoucí vývoj a nepředvídané výdaje.X. Všechny platby musejí být poukázány Komisi. Není-li stanoveno jinak, provádějí se platby v rámci šedesátidenní lhůty splatnosti na základě Komisí předloženého výpisu z účtu obsahujícího rozpis výdajů za jednotlivé služby a dodávku technického a programového vybavení.XI. Tato dohoda zůstává v platnosti, dokud jsou obě strany smluvními stranami Úmluvy ze dne 20. května 1987 o společném tranzitním režimu. Obě smluvní strany si však vyhrazují právo měnit tuto dohodu po vzájemné dohodě.XII. Uhradí-li Švýcarsko částky stanovené v bodech IV, V, VI, VII a IX později, než v termínech stanovených v těchto bodech, je Evropská unie oprávněna účtovat úroky z prodlení (počítané podle sazby zveřejněné v Úředním věstníku, řadě C, kterou používá Evropská centrální banka na své operace v eurech, ke dni vypršení lhůty pro splacení s připočtením jednoho


text: a půl procentního bodu). Stejná sazba se použije na platby, které má provádět Společenství.Byl bych Vám vděčný, kdybyste potvrdil souhlas Švýcarska s výše uvedeným."Mám tu čest potvrdit souhlas Švýcarska s obsahem tohoto dopisu.Přijměte, prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.Za švýcarskou vládu+++++ TIFF +++++[1] Obě smluvní strany souhlasí, že rozšíření užívání CCN/CSI do Švýcarska se týká rovněž Lichtenštejnského knížectví, dokud bude Knížectví vázáno se Švýcarskem smlouvou o celní unii.[2] Obě smluvní strany souhlasí, že rozšíření užívání CCN/CSI do Švýcarska se týká rovněž Lichtenštejnského knížectví, dokud bude Knížectví vázáno se Švýcarskem smlouvou o celní unii.--------------------------------------------------


text:
 28.11.2013
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 318/19
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 117/2013
 ze dne 14. června 2013,
 kterým se mění příloha IV (Energetika) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise (EU) č. 1235/2011 ze dne 29. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1222/2009, pokud jde o klasifikaci přilnavosti pneumatik za mokra, měření valivého odporu a postup ověřování (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha IV Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 43 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1222/2009) přílohy IV Dohody o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32011 R 1235: nařízení Komise (EU) č. 1235/2011 ze dne 29. listopadu 2011 (Úř. věst. L 317, 30.11.2011, s. 17).“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) č. 1235/2011 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 15. června 2013 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (2).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 14. června 2013.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 317, 30.11.2011, s. 17.
 (2) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21996D1003(03)
 Úřední věstník L 251 , 03/10/1996 S. 0028 - 0028
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 58/95ze dne 18. července 1995,kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k tomu, že příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 7/94 ze dne 21. března 1994 [1];vzhledem k tomu, že směrnice Komise 95/3/EHS ze dne 14. února 1995, kterou se mění směrnice 90/128/EHS o materiálech a předmětech z plastů určených pro styk s potravinami [2], by měla být začleněna do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V bodě 52 (směrnice Rady 90/128/EHS) kapitoly XII přílohy II Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní:"— 395 L 0003: směrnice Komise 95/3/ES ze dne 14. února 1995 (Úř. věst. L 41, 23.2.1995, s. 44)."Článek 2Znění směrnice 95/3/ES v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. srpna 1995 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 18. července 1995.Za Smíšený výbor EHPpředsedaE. Berg[1] Úř. věst. L 160, 28.6.1994, s. 1.[2] Úř. věst. L 41, 23.2.1995, s. 44.--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21994A0207(02)
 Úřední věstník L 033 , 07/02/1994 S. 0013 - 0028 Finské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 29 S. 0029 Švédské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 29 S. 0029
 PŘÍLOHA ARámcová úmluva organizace spojených národů o změně klimatuSMLUVNÍ STRANY TÉTO ÚMLUVYUZNÁVAJÍCE, že změna klimatu Země a její nepříznivé důsledky jsou společným zájmem celého lidstva;ZNEPOKOJENY tím, že lidské činnosti vedou k neustálému narůstání koncentrace skleníkových plynů v atmosféře a tento nárůst zvyšuje přirozený skleníkový efekt a že to povede v průměru k dalšímu oteplování zemského povrchu a atmosféry a pravděpodobně nepříznivě ovlivní přírodní ekosystémy a lidstvo jako takové;ZAZNAMENÁVAJÍCE, že největší podíl na dřívějších a současných globálních emisích mají rozvinuté země, že množství emisí na obyvatele je v rozvojových zemí stále relativně malé a že podíl rozvojových zemí na globálních emisích bude narůstat, aby mohly být uspokojeny jejich sociální a rozvojové potřeby;VĚDOMY si úlohy a významu pohlcování a ukládání skleníkových plynů v ekosystémech pevnin a oceánů;ZAZNAMENÁVAJÍCE, že existuje celá řada nejasností, co se týče předpovědí změn klimatu, zvláště s ohledem na časové rozvržení, velikost a jejich regionální projevy;BEROUCE V ÚVAHU, že globální povaha změny klimatu si žádá co nejširší spolupráci všech zemí a jejich účast v účinné a přiměřené mezinárodní reakci, v souladu s jejich společnými, i když rozdílnými odpovědnostmi a možnostmi a s jejich sociálními a hospodářskými podmínkami;PŘIPOMÍNAJÍCE příslušná opatření z prohlášení přijatého na Konferenci Organizace spojených národů o životním prostředí ve Stockholmu dne 16. června 1972;PŘIPOMÍNAJÍCE ROVNĚŽ, že státy mají v souladu s Chartou Organizace spojených národů a v souladu se zásadami mezinárodního práva suverénní právo využívat své vlastní zdroje na základě svých vlastních koncepcí ochrany životního prostředí a rozvoje a mají odpovědnost zajistit, aby činnosti v rámci jejich rozsahu působnosti nebo dohledu nezpůsobily škodu na životním prostředí jiného státu nebo v oblastech mimo dosah jejich vnitrostátní působnosti;ZNOVU POTVRZUJÍCE zásadu suverenity států v mezinárodní spolupráci týkající se změny klimatu;UZNÁVAJÍCE, že by státy měly přijmout účinné právní předpisy, že by environmentální normy a cíle a priority hospodaření měly odrážet souvislosti životního prostředí a vývoje, na který se vztahují, a že normy zavedené v některých zemích mohou být neadekvátní a mohou vyvolávat neopodstatněné ekonomické a sociální náklady v dalších, zejména rozvojových zemích;PŘIPOMÍNAJÍCE ustanovení usnesení Valného shromáždění č. 44/228 ze dne 22. prosince 1989, týkající se Konference Organizace spojených národů o životním prostředí a rozvoji, a usnesení 43/53 ze dne 6. prosince 1988, 44/207 ze dne 22. prosince 1989, 45/212 ze dne 21. prosince 1990 a 46/169 ze dne 19. prosince 1991 o ochraně světového klimatu pro současné a budoucí generace lidstva;PŘIPOMÍNAJÍCE také ustanovení usnesení Valného shromáždění č. 44/206 ze dne 22. prosince 1989 o možných nepříznivých účincích zvýšení hladiny moří na ostrovní a pobřežní oblasti, zvláště nížinné pobřežní oblasti, a příslušná ustanovení usnesení Valného shromáždění č. 44/172 ze dne 19. prosince 1989 o provádění akčního plánu boje proti desertifikaci;PŘIPOMÍNAJÍCE dále Vídeňskou úmluvu na ochranu ozonové vrstvy z roku 1985 a Montrealský protokol z roku 1987 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, naposledy upraveného a pozměněného dne 29.


text: června 1990;ZAZNAMENÁVAJÍCE ministerské prohlášení ze druhé světové konference o klimatu přijaté 7. listopadu 1990;VĚDOMY si cenné analytické práce prováděné mnoha státy v oblasti změny klimatu a významného přínosu Světové meteorologické organizace, Programu Organizace spojených národů pro životní prostředí a činnosti dalších orgánů a organizací v rámci systému Organizace spojených národů, stejně jako dalších mezinárodních a mezivládních orgánů, k výměně výsledků vědeckého výzkumu a k jeho koordinaci;UZNÁVAJÍCE, že kroky vedoucí k pochopení a k zaujetí postoje vůči změně klimatu budou z environmentálního, sociálního i ekonomického hlediska nejúčinnější, když budou založeny na příslušných vědeckých, technických a ekonomických poznatcích a když budou soustavně přehodnocovány z hlediska nových zjištění v uvedených oblastech;UZNÁVAJÍCE, že různé akce zaměřené na změnu klimatu mohou být samy o sobě z ekonomického hlediska oprávněné a mohou také napomáhat řešit další problémy životního prostředí;UZNÁVAJÍCE rovněž jako potřebné, aby rozvinuté země okamžitě, pružným způsobem a na základě jasných priorit učinily první kroky směrem ke komplexním strategiím vůči změně klimatu na globální, vnitrostátní, a kde je tak dojednáno, na regionální úrovni, které by braly v úvahu všechny skleníkové plyny s patřičným zřetelem na jejich relativní podíl na zesilování skleníkového efektu;UZNÁVAJÍCE dále, že nížinné a další malé ostrovní země, země s nížinnými pobřežními, aridními a semiaridními oblastmi nebo oblastmi vystavenými záplavám, suchu či rozšiřování pouště a rozvojové země s křehkými horskými ekosystémy jsou zvláště citlivé na nepříznivé účinky změny klimatu;UZNÁVAJÍCE specifické potíže zemí, a to zejména rozvojových, jejichž hospodářství jsou obzvláště závislá na produkci, využití a exportu fosilních paliv v důsledku opatření k omezení emisí skleníkových plynů;POTVRZUJÍCE, že reakce na změnu klimatu by měly být integrovaným způsobem koordinovány se sociálním a hospodářským rozvojem, se snahou vyhnout se nepříznivým dopadům na tento rozvoj, při plném respektování zákonité prioritní potřeby rozvojových zemí dosáhnout trvalého hospodářského růstu a vymýcení chudoby;UZNÁVAJÍCE, že všechny země, zvláště rozvojové země, potřebují přístup ke zdrojům potřebným k dosažení trvalého sociálního a hospodářského rozvoje a že pro přiblížení tomuto cíli bude muset spotřeba energie rozvojových zemí narůstat při zohlednění možností k dosažení vyšší energetické hospodárnosti a ke kontrole emisí skleníkových plynů obecně, také prostřednictvím uplatnění nových technologií za podmínek, které činí tato uplatnění ekonomicky a sociálně výhodnými;ODHODLÁNY chránit klimatický systém pro současné i budoucí generace,SE DOHODLY NA TOMTO:Článek 1Definice [1]Pro účely této smlouvy se:1. "nepříznivými účinky změny klimatu" rozumějí takové změny ve fyzickém prostředí nebo v biotě v důsledku změny klimatu, které mají výrazně škodlivé účinky na složení, regenerační schopnosti či produktivitu přirozených a řízených ekosystémů, nebo na činnost sociálně-ekonomických systémů, nebo na lidské zdraví a blahobyt;2. "změnou klimatu" rozumí taková změna klimatu, která je vázána přímo nebo nepřímo na lidskou činnost měnící složení globální atmosféry a která je vedle přirozené variability klimatu pozorována za srovnatelný časový úsek;3. "klimatickým systémem" rozumí veškerá atmosféra, hydrosféra, biosféra a geosféra a jejich vzájemné ovlivňování;4. "emisemi" rozumí uvolňování skleníkových plynů nebo jejich prekurzorů do atmosféry nad určitou oblastí po určitou dobu;5. "skleníkovými plyny" rozumějí ty plynné složky atmosféry, jak přírodní tak antropogenní, které absorbují a opětovně vyzařují infračervené záření;6. "organizací regionální hospodářské integrace" rozumí organizace vytvořená suverénními


text: státy dané oblasti, která má pravomoci v souvislosti se záležitostmi upravenými touto úmluvou nebo jejími protokoly a je náležitě pověřena, v souladu se svými vnitřními ustanoveními, podepisovat, ratifikovat, přijímat či schvalovat uvedené dokumenty nebo k nim přistupovat;7. "rezervoárem" rozumí ta část nebo ty části klimatického systému, kde jsou skleníkové plyny nebo jejich prekurzory ukládány;8. "propadem" rozumí proces, činnost nebo mechanismus, který odstraňuje skleníkový plyn, aerosol či prekurzor skleníkového plynu z atmosféry;9. "zdrojem" rozumí jakýkoli proces nebo činnost, při kterých se uvolňuje do atmosféry skleníkový plyn, aerosol či prekurzor skleníkového plynu.Článek 2CílKonečným cílem této úmluvy a jakýchkoli souvisejících právních dokumentů, které konference smluvních stran případně přijme, je dosáhnout, v souladu s odpovídajícími opatřeními úmluvy, stabilizace koncentrací skleníkových plynů v atmosféře na úrovni, která by umožnila předejít nebezpečným důsledkům vzájemného působení lidstva a klimatického systému. Této úrovně by mělo být dosaženo v takovém časovém období, který umožní ekosystémům, aby se přirozenou cestou přizpůsobily změně klimatu, přičemž by nebyla ohrožena produkce potravin, a hospodářskému rozvoji, aby mohl pokračovat udržitelným způsobem.Článek 3ZásadyPři svých činnostech směřujících k naplnění cílů této úmluvy a k provedení jejích ustanovení se smluvní strany řídí, mimo jiné, těmito zásadami:1. smluvní strany by měly chránit klimatický systém ve prospěch současných a budoucích generací lidstva na základě rovnosti a v souladu s jejich společnými, i když rozdílnými, odpovědnostmi a odpovídajícími schopnostmi. V této souvislosti by měly smluvní strany rozvinutých zemí zaujmout vedoucí postavení v boji proti změně klimatu a z ní plynoucích negativních důsledků;2. v úvahu by měly být plně brány specifické potřeby a zvláštní podmínky smluvních stran rozvojových zemí, zejména těch, které jsou obzvláště vystavené nepříznivým účinkům změny klimatu, a smluvních stran, zejména smluvních stran rozvojových zemí, které by v souvislosti s touto úmluvou měly nést nadměrné nebo nepřiměřené zatížení;3. smluvní strany by měly předběžně učinit opatření k předvídání, prevenci či minimalizaci příčin vedoucích ke změně klimatu a zmírnit tak její nepříznivé účinky. Pokud existuje hrozba vážné nezvratné škody, neměl by nedostatek úplné vědecké jistoty sloužit jako důvod k odkladu takových opatření za předpokladu, že přístupy a opatření řešící problém změny klimatu jsou nákladově efektivní a jsou schopny zajistit celosvětový prospěch při nejnižších možných nákladech. Aby bylo dosaženo těchto cílů, zmíněné přístupy a opatření by měly brát v úvahu různé sociálně-ekonomické souvislosti, být komplexní, zahrnovat všechny příslušné zdroje, propady a rezervoáry skleníkových plynů, stejně jako všechna odvětví hospodářství. Úsilí zúčastněných smluvních stran ve věci klimatu by mělo být vynakládáno ve vzájemné spolupráci;4. smluvní strany mají právo a měly by podporovat udržitelný rozvoj. Přístupy a opatření k ochraně klimatického systému před změnou způsobenou člověkem by měly odpovídat specifickým podmínkám každé smluvní strany, měly by být integrovány do vnitrostátních rozvojových programů a měly by brát v úvahu, že hospodářský rozvoj je základem pro přijetí opatření vůči změně klimatu;5. smluvní strany by měly spolupracovat při rozvíjení podpůrného a otevřeného mezinárodního hospodářského systému, který by vedl k udržitelnému hospodářskému růstu a rozvoji všech smluvních stran, zvláště smluvních stran rozvojových zemí, a tak jim umožnit lépe se vyrovnávat s problémem změny klimatu. Opatření přijatá v boji


text: proti změně klimatu, včetně jednostranných opatření, by se neměla stát nástrojem svévolné či nespravedlivé diskriminace či skrytým omezením v mezinárodním obchodě.Článek 4Závazky1. Všechny smluvní strany, berouce v úvahu své společné, ale rozdílné odpovědnosti a své konkrétní vnitrostátní a regionální priority, cíle a podmínky, budou:a) rozvíjet, pravidelně doplňovat, zveřejňovat a zpřístupňovat konferenci smluvních stran, v souladu s článkem 12, národní inventury antropogenních emisí ze zdrojů a snížení pomocí propadů všech skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Montrealský protokol, za použití srovnatelných postupů dohodnutých konferencí smluvních stran;b) formulovat, uplatňovat, zveřejňovat a pravidelně aktualizovat vnitrostátní a případně regionální programy obsahující opatření ke zmírnění změny klimatu se zaměřením na antropogenní emise podle zdrojů a jejich snížení v důsledku propadů u všech skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Montrealský protokol, a opatření, která by usnadnila přiměřenou adaptaci změně klimatu;c) ve vzájemné spolupráci podporovat vývoj, využití a rozšiřování, včetně převodu, technologií, postupů, procesů, které vedou ke kontrole, omezení či prevenci antropogenních emisí skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Montrealský protokol, a to ve všech příslušných odvětvích včetně energetiky, dopravy, průmyslu, zemědělství, lesnictví a nakládání s odpady;d) podporovat udržitelné hospodaření s místy propadu a rezervoáry všech skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Montrealský protokol, včetně biomasy, lesů, oceánů, stejně tak jako ostatních pevninských, pobřežních a mořských ekosystémů, a ve vzájemné spolupráci podporovat jejich ochranu a rozvoj;e) spolupracovat při přípravě na adaptaci vůči dopadům změny klimatu, vyvíjet a rozpracovávat odpovídající a integrované plány pro postupy v pobřežních zónách, pro vodní zdroje a zemědělství a pro ochranu a obnovu oblastí, zvláště v Africe, které jsou postiženy suchem a desertifikací i záplavami;f) v přiměřeném rozsahu zohledňovat změnu klimatu v systémech jejich sociální, hospodářské a environmentální politiky a opatření, využívat vhodné metody, např. posouzení dopadu na životní prostředí, které budou definované a určené na národní úrovni, s ohledem na minimalizaci nepříznivých účinků jimi realizovaných projektů a opatření ke zmírnění či přizpůsobení se změně klimatu na hospodářství, na zdraví obyvatelstva a na kvalitu životního prostředí;g) ve vzájemné spolupráci podporovat vědecký, technologický, technický, společensko-hospodářský a ostatní výzkum, systematická sledování a rozvoj datových archivů týkajících se klimatického systému a zaměřených na prohloubení znalostí a snížení či odstranění zbývajících nejasností, které se týkají příčin, účinků, velikosti a časového postupu změny klimatu, a hospodářských a sociálních důsledků různých strategií vůči této změně;h) ve vzájemné spolupráci podporovat úplnou, otevřenou a rychlou výměnu příslušných vědeckých, technologických, technických, společensko-hospodářských a právních informací, které souvisejí s klimatickým systémem a změnou klimatu a s hospodářskými a společenskými důsledky různých strategií vůči změně klimatu;i) ve vzájemné spolupráci podporovat vzdělávání, výuku a povědomí veřejnosti v souvislosti se změnou klimatu a povzbuzovat co nejširší účast v tomto procesu, včetně nevládních organizací;j) sdělovat konferenci smluvních stran informace, týkající se realizace opatření v souladu s článkem 12.2. Smluvní strany rozvinutých zemí a další smluvní strany zahrnuté v příloze I přijímají následující konkrétní závazky:a) každá z těchto smluvních stran přijme vnitrostátní [2] přístupy a odpovídající opatření ke zmírnění změny klimatu s tím, že omezí své antropogenní emise skleníkových plynů a že bude chránit a rozšiřovat své propady


text: a rezervoáry skleníkových plynů. Tyto přístupy a opatření budou důkazem, že rozvinuté země zaujímají vedoucí postavení při změnách dlouhodobých tendencí antropogenních emisí v souladu s cílem úmluvy, že uznávají, že jestliže se koncem tohoto desetiletí sníží antropogenní emise oxidu uhličitého a dalších skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Montrealský protokol, přispěje to k těmto změnám, a přitom se bere v úvahu rozdílnost ve výchozích podmínkách a přístupech těchto smluvních stran a v jejich hospodářských strukturách a zdrojových základnách, jejich potřeba udržet silný a udržitelný hospodářský růst, dostupné technologie a další specifické okolnosti, stejně tak jako potřeba rovnocenného a odpovídajícího příspěvku každé z těchto smluvních stran ke globálnímu úsilí s ohledem na výše uvedený cíl. Tyto smluvní strany mohou takové přístupy a opatření provádět společně s ostatními smluvními stranami a mohou jiným smluvním stranám pomáhat při dosahování cíle úmluvy, zejména v tom, o čem pojednává toto písmeno;b) v zájmu podpory pokroku směřujícímu k tomuto cíli, každá z těchto smluvních stran sdělí do šesti měsíců ode dne, kdy pro ni tato úmluva vstoupila v platnost, a poté již pravidelně v souladu s článkem 12 podrobné informaci o svých přístupech a opatřeních podle písmena a) i o svých předpokládaných antropogenních emisích podle zdrojů a sníženích v důsledku propadů u skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Montrealský protokol, po dobu stanovenou v písmeni a), s cílem návratu ať již jednotlivě nebo společně na úroveň antropogenních emisí oxidu uhličitého a dalších skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Montrealský protokol, dosaženou k roku 1990. Tyto informace přezkoumá konference smluvních stran na svém prvním zasedání a poté již pravidelně, v souladu s článkem 7;c) výpočty emisí podle zdrojů a snížení v důsledku propadů u skleníkových plynů pro účely písmene b) by měly brát v úvahu nejlepší dostupné vědecké poznatky, včetně efektivní kapacity míst propadu a jednotlivých příspěvků těchto plynů ke změně klimatu. konference smluvních stran zváží a odsouhlasí postupy pro tyto výpočty na svém prvním zasedání a dále je bude pravidelně přezkoumávat;d) na svém prvním zasedání přezkoumá konference smluvních stran přiměřenost písmen a) a b). Toto přezkoumání se provede s ohledem na nejlepší dostupné vědecké informace a posouzení změn klimatu a jejich dopadů, stejně tak jako příslušných technických, společenských a hospodářských informací. Na základě tohoto přezkoumání podnikne konference smluvních stran příslušné kroky, které mohou zahrnovat přijetí změn závazků obsaženým v písmenech a) a b). Konference smluvních stran na svém prvním zasedání rovněž rozhodne o kritériích pro společné provádění opatření, jak je naznačeno v písmenu a). Druhé přezkoumání písmen a) a b) proběhne nejpozději do 31. prosince 1998 a dále v pravidelných intervalech určených konferencí smluvních stran, dokud nebude cíle úmluvy dosaženo;e) každá z těchto smluvních stran:i) případně koordinuje s dalšími takovými smluvními stranami příslušné hospodářské a správní nástroje k dosažení cílů úmluvy;ii) identifikuje a pravidelně přezkoumává své vlastní politiky a zvyklosti, které podporují činnosti směřující k vyšší úrovni antropogenních emisí skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Montrealský protokol, než jaké by jinak bylo dosaženo;f) konference smluvních stran přezkoumá nejpozději do 31. prosince 1998 dostupné informace, aby mohla


text: rozhodnout o případných změnách seznamů v přílohách I a II podle potřeby a se souhlasem dotčené smluvní strany;g) jakákoli smluvní strana, která není uvedena v příloze I, může ve své listině o ratifikaci, přijetí, schválení či přistoupení nebo kdykoli poté oznámit depozitáři, že hodlá být vázána písmeny a) a b). Depozitář o takovém oznámení uvědomí ostatní signatáře a smluvní strany;3. Smluvní strany rozvinutých zemí a další rozvinuté smluvní strany zahrnuté v příloze II poskytnou nové a dodatečné finanční zdroje, aby byly pokryty odsouhlasené plné náklady smluvních stran rozvojových zemí při plnění závazků podle čl. 12 odst. 1. Poskytnou rovněž takové finanční zdroje, včetně zdrojů určených na převod technologií, které smluvní strany rozvojových zemí potřebují na pokrytí odsouhlasených plných přírůstkových nákladů na prováděcí opatření ve smyslu odstavce 1 tohoto článku a které jsou dohodnuty mezi smluvní stranou rozvojové země a mezinárodním subjektem či subjekty v souladu s článkem 11. Při uskutečňování těchto závazků je třeba brát v úvahu potřebu přiměřenosti a předvídatelnosti toku fondů a významnost odpovídajícího rozdělení zátěže mezi smluvní strany rozvinutých zemí.4. Smluvní strany rozvinutých zemí a další rozvinuté smluvní strany zahrnuté v příloze II budou rovněž pomáhat smluvním stranám rozvojových zemí zvláště vystaveným nepříznivým účinkům změny klimatu tím, že pokryjí náklady na přizpůsobení se těmto nepříznivým účinkům.5. Smluvní strany rozvinutých zemí a další rozvinuté smluvní strany zahrnuté v příloze II učiní veškeré možné kroky k podpoře, usnadnění a financování převodu environmentálně vhodných technologií a know-how ostatním smluvním stranám, zvláště stranám rozvojových zemí, aby jim umožnily provést opatření úmluvy. Smluvní strany rozvinutých zemí v tomto procesu podpoří rozvoj a rozšiřování domácích kapacit a technologií smluvních stran rozvojových zemí. Ostatní smluvní strany a organizace, které k tomu mají předpoklady, mohou pomoci rovněž při usnadňování převodu technologií.6. Při uskutečňování závazků podle odstavce 2 konference smluvních stran povolí smluvním stranám, které jsou uvedeny v příloze I a jsou v procesu transformace na tržní hospodářství, určitou míru flexibility tak, aby se zvýšila schopnost těchto smluvních stran zabývat se změnou klimatu, s ohledem na dřívější úroveň antropogenních emisí skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Montrealský protokol.7. Rozsah, v jakém budou smluvní strany rozvojových zemí účinně uskutečňovat své závazky obsažené v úmluvě, bude záviset na účinném uskutečnění závazků smluvních stran rozvinutých zemí v souvislosti s finančními zdroji a převodem technologií a bude plně zohledňovat skutečnost, že hospodářský a sociální rozvoj a vymýcení chudoby jsou prvořadými a základními prioritami smluvních stran rozvojových zemí.8. Při uskutečňování závazků podle tohoto článku zúčastněné smluvní strany náležitě zváží, jaké akce jsou podle této úmluvy nezbytné, včetně akcí souvisejících s financováním, pojištěním a převodem technologií, aby se uspokojily specifické potřeby a zájmy smluvních stran rozvojových zemí plynoucí z nepříznivých účinků změny klimatu nebo z dopadu opatření, které těmto nepříznivým účinkům čelí, a to zvláště:a) v malých ostrovních zemích;b) v zemích s nížinnými pobřežními oblastmi;c) v zemích s aridními a semiaridními oblastmi, zalesněnými oblastmi a s oblastmi náchylnými k úbytku lesů;d) v zemích s oblastmi náchylnými k přírodním katastrofám;e) v zemích s oblastmi náchylnými k suchu a desertifikaci;f) s vysokým znečištěním ovzduší


text: ve městech;g) v zemích s oblastmi křehkých ekosystémů, včetně horských ekosystémů;h) v zemích, jejichž hospodářství je velmi závislé na příjmu z produkce, zpracování a exportu nebo na spotřebě fosilních paliv a příslušných energeticky náročných výrobků;i) v zemích bez přístupu k moři a v tranzitních zemích.Konference smluvních stran může případně přijmout další opatření s ohledem na tento odstavec.9. Smluvní strany ve svých opatřeních týkajících se financování a převodu technologií plně přihlédnou ke konkrétním potřebám a zvláštním situacím v nejméně rozvinutých zemích.10. Smluvní strany, v souladu s článkem 10, přihlédnou při uskutečňování závazků úmluvy k situaci smluvních stran, a zvláště smluvních stran rozvojových zemí, jejichž hospodářství je ohroženo nepříznivými účinky opatření, kterými čelí změně klimatu. To se týká zvláště smluvních stran, jejichž hospodářství je silně závislé na příjmu z produkce, zpracování a exportu nebo na využívání takových fosilních paliv, pro něž tyto smluvní strany nemohou bez vážných obtíží nalézt alternativy.Článek 5Výzkum a systematická sledováníPři uskutečňování svých závazků podle čl. 4 odst. 1 písm. g) smluvní strany:a) podporují a podle potřeby dále rozvíjejí mezinárodní a mezivládní programy a sítě nebo organizace určené k definování, řízení, posuzování a financování výzkumu, shromažďování údajů a k systematickému sledování a berou přitom v úvahu snahu zamezit zdvojení těchto snah;b) podporují mezinárodní a mezivládní úsilí k posílení systematického sledování, kapacit a možností státního vědeckého a technického výzkumu, zvláště v rozvojových zemích, usnadňují přístup k údajům a analýzám získaným z oblastí mimo rámec vnitrostátní působnosti;c) berou v úvahu zvláštní zájmy a potřeby rozvojových zemí a spolupracují při rozšiřování jejich endogenních kapacit a možností podílet se na úsilí podle písmen a) a b).Článek 6Vzdělávání, odborné vzdělávání a povědomí veřejnostiPři uskutečňování svých závazků podle čl. 4 odst. 1 písm. i) smluvní strany:a) na vnitrostátní a případně subregionální a regionální úrovni v souladu s vnitrostátními právními a správními předpisy a v rámci svých odpovídajících možností podporují a usnadňují:i) rozvíjení a provádění programů vzdělávání a programů týkajících se povědomí veřejnosti se zaměřením na změnu klimatu a její účinky,ii) přístup veřejnosti k informacím, které se týkají změny klimatu a jejích účinků,iii) účast veřejnosti v akcích zaměřených na změnu klimatu a její účinky a při vyvíjení odpovídajících protiopatření,iv) výchovu vědeckého, technického a řídicího personálu;b) na mezinárodní úrovni, při vzájemné spolupráci a kde je to vhodné, s využitím stávajících subjektů, podporují:i) rozvoj a výměnu materiálů o výchově a povědomí veřejnosti v oblasti změny klimatu a jejích účinků,ii) rozvoj a provádění vzdělávacích a výchovných programů, včetně posilování státních institucí, a výměny nebo přidělování pracovníků pro výuku expertů v této oblasti, zvláště pro rozvojové země.Článek 7Konference smluvních stran1. Zřizuje se konference smluvních stran.2. Konference smluvních stran, jako nejvyšší orgán této úmluvy, pravidelně přezkoumá provádění této úmluvy a jakýchkoli souvisejících právních dokumentů, které konference smluvních stran přijme, a v rámci svého mandátu učiní rozhodnutí, která jsou nezbytná pro účinné provádění této úmluvy. K dosažení tohoto cíle:a) pravidelně zkoumá závazky smluvních stran a institucionální opatření v rámci úmluvy, a to z hlediska cílů úmluvy, zkušeností získaných při jejím provádění a vývoje vědeckých a technických poznatků;b) podporuje a usnadňuje výměnu informací


text: o opatřeních, která smluvní strany přijaly ve věci změny klimatu a jejích účinků, a to při zohlednění různosti okolností, odpovědností a schopností smluvních stran a jejich závazků v rámci úmluvy;c) na žádost dvou či více smluvních stran usnadňuje koordinaci opatření, která byla přijata ve věci změny klimatu a jejích účinků, a to při zohlednění různosti okolností, odpovědností a schopností smluvních stran a jejich závazků v rámci úmluvy;d) v souladu s cílem a ustanoveními úmluvy podporuje a vede práce na rozvoji a pravidelném zlepšování srovnatelných metodologií, které má schválit konference smluvních stran, mimo jiné za účelem přípravy inventur skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů a pro hodnocení účinnosti opatření k omezení emisí a podpoře odstraňování těchto plynů;e) na základě všech dostupných informací a v souladu s opatřeními úmluvy posuzuje provádění úmluvy smluvními stranami, celkovou účinnost opatření přijatých na základě této úmluvy, zvláště v oblasti životního prostředí a v oblasti sociální a hospodářské, a stejně tak i kumulativní dopady a míru přiblížení se k cíli;f) zvažuje a přijímá pravidelné zprávy o provádění úmluvy a zajišťuje jejich zveřejňování;g) připravuje doporučení v jakékoli záležitosti nezbytné pro provádění úmluvy;h) usiluje o mobilizaci finančních zdrojů v souladu s čl. 4 odst. 3, 4 a 5 a s článkem 11;i) zřizuje pomocné orgány, jaké se jeví nezbytné pro provádění úmluvy;j) přezkoumává zprávy předložené pomocnými orgány a poskytuje jim obecné pokyny;k) konsensem schvaluje a přijímá jednací řád a finanční pravidla pro vlastní činnost a pro pomocné orgány;l) vyhledává a využívá podle potřeby služby, spolupráci a informace nabízené příslušnými mezinárodními, mezivládními i nevládními organizacemi;m) vykonává takové další funkce, které jsou potřebné k dosažení cíle úmluvy, stejně tak jako všechny další funkce svěřené jí touto úmluvou.3. Na svém prvním zasedání přijme konference smluvních stran vlastní jednací řád a rovněž jednací řád pro pomocné orgány ustavené na základě úmluvy, včetně postupů při rozhodování v záležitostech, které nejsou zatím obsaženy v rozhodovacích postupech určených úmluvou. Takové postupy mohou zahrnovat specifické určení většiny vyžadované pro přijetí určitých rozhodnutí.4. První zasedání konference smluvních stran svolá dočasný sekretariát podle článku 21 a koná se nejpozději rok po dni vstupu této úmluvy v platnost. Dále se budou běžná zasedání konference smluvních stran konat každý rok, nerozhodne-li konference smluvních stran jinak.5. Mimořádná zasedání konference smluvních stran se konají v termínech, které považuje konference smluvních stran za nezbytné, nebo na písemnou žádost některé ze smluvních stran za předpokladu, že během šesti měsíců ode dne, kdy sekretariát sdělil tuto žádost smluvním stranám, bude žádost podpořena alespoň jednou třetinou smluvních stran.6. Organizace spojených národů, její specializované agentury a Mezinárodní agentura pro atomovou energii, stejně jako členské státy či státy se statutem pozorovatele, které nejsou zatím stranou úmluvy, se mohou zúčastnit zasedání konference smluvních stran jako pozorovatelé. Jakákoli instituce nebo agentura, vnitrostátní nebo mezinárodní, vládní či nevládní, která má kvalifikaci v záležitostech uvedené úmluvy a která uvědomila sekretariát o svém přání účastnit se zasedání konference smluvních v roli pozorovatele, může být přijata, pokud nejméně jedna třetina smluvních stran nepředloží námitky. Přijetí a účast pozorovatelů je předmětem jednacího řádu schváleného


text: konferencí smluvních stran.Článek 8Sekretariát1. Zřizuje se sekretariát.2. Funkce sekretariátu jsou:a) připravovat zasedání konference smluvních stran a jejích pomocných orgánů ustavených na základě úmluvy a poskytovat jim veškeré požadované služby;b) shromažďovat a rozšiřovat zprávy, které jsou mu předloženy;c) poskytovat na základě požadavku pomoc smluvním stranám, zvláště smluvním stranám rozvojových zemí, při sestavování a předávání informací, které jsou vyžadovány v souladu s úmluvou;d) připravovat zprávy o své činnosti a předkládat je konferenci smluvních stran;e) zajišťovat nezbytnou koordinaci se sekretariáty příslušných mezinárodních orgánů;f) pod obecným dohledem konference smluvních stran vstupovat do správních a smluvních ujednání, která jsou žádoucí pro účinný výkon jeho funkcí;g) vykonávat další funkce sekretariátu specifikované v úmluvě a v kterémkoli z jejích protokolů a takové další funkce, které určí konference smluvních stran.3. Na svém prvním zasedání jmenuje konference smluvních stran stálý sekretariát a učiní opatření pro jeho fungování.Článek 9Pomocný orgán pro vědecké a technologické poradenství1. Zřizuje se pomocný orgán pro vědecké a technologické poradenství, aby poskytoval konferenci smluvních stran a podle potřeby jejím dalším pomocným orgánům aktuální informace a rady týkající se vědeckých a technologických záležitostí se vztahem k úmluvě. Tento orgán je otevřený účasti všech smluvních stran a je mnohaoborový. Je složen ze zástupců vlád příslušných pro danou odbornost. Pravidelně informuje konferenci smluvních stran o všech aspektech své činnosti.2. Pod vedením konference smluvních stran a v součinnosti se stávajícími příslušnými mezinárodními orgány tento orgán:a) poskytuje posouzení stavu vědeckého poznání ve vztahu ke změně klimatu a jejím účinkům;b) připravuje vědecká posouzení účinků opatření, která byla přijata v rámci provádění úmluvy;c) identifikuje inovační, účinné a nejnovější technologie a know-how a poskytuje rady o způsobech a prostředcích podpory vývoje nebo o převodu těchto technologií;d) poskytuje rady o vědeckých programech, o mezinárodní spolupráci ve výzkumu a vývoji ve vztahu ke změně klimatu a o způsobech a prostředcích k podpoře rozšiřování vlastních kapacit v rozvojových zemích;e) odpovídá na vědecké, technologické a metodologické otázky, které tomuto orgánu položí konference smluvních stran a její pomocné orgány.3. Funkce a podmínky činnosti tohoto orgánu může dále rozpracovat konference smluvních stran.Článek 10Pomocný orgán pro provádění úmluvy1. Zřizuje se pomocný orgán pro provádění úmluvy, který je nápomocen konferenci smluvních stran při hodnocení a zpracování přehledu účinného provádění úmluvy. Tento orgán je otevřen účasti všech smluvních strana je složen ze zástupců vlád, kteří jsou odborníky v záležitostech souvisejících se změnou klimatu. O všech aspektech své práce pravidelně informuje konferenci smluvních stran.2. Tento orgán pod vedením konference smluvních stran:a) zvažuje informace sdělené v souladu s čl. 12 odst. 1 a hodnotí všeobecný souhrnný účinek postupů jednotlivých smluvních stran s přihlédnutím k nejnovějším vědeckým poznatkům týkajícím se změny klimatu;b) zvažuje informace získané v souladu s čl. 12 odst. 2 s cílem pomoci konferenci smluvních stran při provádění přezkoumání podle čl. 4 odst. 2 písm. d);c) vhodným způsobem napomáhá konferenci smluvních stran při přípravě a provádění jejích rozhodnutí.Článek 11Finanční mechanismus1. Definuje se mechanismus pro poskytování finančních zdrojů v podobě grantů či úlev, včetně převodu technologií. Provádí se pod dohledem a kontrolou konference smluvních stran, která rozhodne o strategii, programových prioritách a o kritériích způsobilosti


text: ve vztahu k této úmluvě. Jeho provoz bude svěřen jednomu nebo několika ze stávajících mezinárodních subjektů.2. Finanční mechanismus má rovnocennou a vyváženou účast všech zúčastněných smluvních stran v rámci průhledného systému řízení.3. Konference smluvních stran a subjekt či subjekty pověřené provozem finančního mechanismu se dohodnou na opatřeních, jimiž shora uvedené odstavce uvedou v činnost, včetně:a) způsobů zajištění, aby financované projekty vztahující se ke změně klimatu byly v souladu se strategií, programovými prioritami a kritérii způsobilosti tak, jak je určila konference smluvních stran;b) způsobů, podle kterých bude možné určitá finanční rozhodnutí znovu prověřit s ohledem na tyto strategie, programové priority a kritéria způsobilosti;c) předkládání pravidelných zpráv konferenci smluvních stran příslušnými subjekty o jejich finančních operacích v souladu s požadavkem kontrolovatelnosti podle shora uvedeného odstavce 1;d) určení výše finanční částky nezbytné a dostupné pro provádění této úmluvy předvídatelným a identifikovatelným způsobem a určení podmínek, za kterých bude tato částka pravidelně přezkoumávána.4. Na svém prvním zasedání učiní konference smluvních stran opatření k uskutečnění výše uvedených zásad, přičemž přezkoumá a vezme v úvahu prozatímní opatření uvedená v čl. 21 odst. 3 a rozhodne, zda tato prozatímní ustanovení budou zachována. Během následujících čtyř let konference smluvních stran přezkoumá finanční mechanismus a přijme příslušná opatření.5. Smluvní strany rozvinutých zemí mohou poskytovat a smluvní strany rozvojových zemí mohou využívat finanční zdroje k provádění úmluvy prostřednictvím bilaterálních, oblastních a dalších multilaterálních vazeb.Článek 12Poskytování informací o provádění úmluvy1. V souladu s čl. 4 odst. 1 poskytne každá smluvní strana konferenci smluvních stran prostřednictvím sekretariátu tyto informace:a) národní inventury antropogenních emisí ze zdrojů a snížení pomocí propadů všech skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Montrealský protokol, a to v rozsahu svých možností, při využití srovnatelných metodologií rozvinutých a dohodnutých konferencí smluvních stran;b) všeobecný popis kroků učiněných nebo předpokládaných stranou s ohledem na provádění úmluvy;c) jakékoli další údaje, které považuje smluvní strana za relevantní pro dosažení cíle úmluvy a které považuje za vhodné zahrnout do svého sdělení, včetně případných údajů relevantních pro odhad celosvětových trendů emisí.2. Každá smluvní strana rozvinuté země a každá další smluvní strana uvedená v příloze I zahrne do svého sdělení tyto informace:a) podrobný popis přístupů a opatření, které přijala k uskutečnění svých závazků podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a b);b) konkrétní odhad účinků přístupů a opatření podle písmene a) na antropogenní emise ze zdrojů a snížení pomocí propadů u skleníkových plynů za období podle čl. 4 odst. 2 písm. a).3. Navíc každá smluvní strana rozvinutých zemí a každá smluvní strana uvedená v příloze II zahrne podrobnosti o opatřeních přijatých v souladu s čl. 4 odst. 3, 4 a 5.4. Smluvní strany rozvojových zemí mohou dobrovolně navrhnout projekty k financování, včetně zvláštních technologií, materiálů, vybavení, technik či postupů, které jsou nutné k provádění takových projektů, a současně s tím, je-li to možné, odhadovat všechny dodatečné náklady na snížení emisí a zvýšené odbourávání skleníkových plynů, stejně tak jako z toho vyplývající zisk.5. Každá smluvní strana rozvinutých zemí a každá další smluvní strana uvedená v příloze I uskuteční své úvodní sdělení do šesti měsíců po dni, kdy pro


text: ni vstoupí úmluva v platnost. Každá smluvní strana, která není uvedena v příloze, uskuteční úvodní sdělení do tří let po dni, kdy pro ni vstoupí úmluva v platnost, nebo od obdržení finančních prostředků v souladu s čl. 4 odst. 3. Smluvní strany, které patří k nejméně rozvinutým zemím, mohou uskutečnit své úvodní sdělení podle vlastního uvážení. Konference smluvních stran určí frekvenci dalších sdělení pro všechny smluvní strany s tím, že vezme v úvahu různý časový rozvrh uvedený v tomto odstavci.6. Informace poskytované smluvními stranami podle tohoto článku předá sekretariát co nejdříve konferenci smluvních stran a příslušným pomocným orgánům. Postupy předávání informací mohou být dále v případě nutnosti zvažovány konferencí smluvních stran.7. Od svého prvního zasedání učiní konference smluvních stran na požádání opatření, která usnadní smluvním stranám rozvojových zemí získávat technickou a finanční podporu při zajišťování a předávání informací podle tohoto článku, jakož i při identifikaci technických a finančních potřeb spojených s navrhovanými projekty a opatřeními podle článku 4. Tato podpora může být poskytnuta ostatními smluvními stranami, příslušnými mezinárodními organizacemi a popřípadě i sekretariátem.8. Jakákoli skupina smluvních stran může, v souladu se zásadami přijatými konferencí smluvních stran a pokud to konferenci smluvních stran předem oznámí, vypracovat společné sdělení o plnění svých závazků ve smyslu tohoto článku, a to za předpokladu, že toto sdělení bude obsahovat informace za všechny tyto smluvní strany o plnění jejich individuálních závazků vyplývajících z úmluvy.9. Informace, obdržené sekretariátem a označené jako důvěrné, budou v souladu s kritérii, která zavede konference smluvních stran, sekretariátem shromažďovány tak, aby byla zaručena jejich důvěrnost, a to dříve než budou poskytnuty dalším orgánům podílejícím se na výměně a přezkoumávání informací.10. S ohledem na odstavec 9 a aniž jsou dotčeny schopnosti jednotlivých smluvních stran zveřejnit kdykoli své sdělení, zpřístupní sekretariát veřejnosti sdělení smluvní strany podle tohoto článku, jakmile je předloženo konferenci smluvních stran.Článek 13Řešení otázek provádění úmluvyKonference smluvních stran na svém prvním zasedání zváží založení multilaterálního konzultačního procesu, který bude na požádání k dispozici všem smluvním stranám a který bude řešit otázky týkající se provádění úmluvy.Článek 14Urovnávání sporů1. V případě sporu mezi dvěma nebo více smluvními stranami o výklad nebo uplatňování tohoto protokolu hledají sporné strany řešení jednáním nebo jakýmkoli jiným smírným prostředkem urovnávání sporů podle vlastní volby.2. Při ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení k této úmluvě nebo kdykoli později může strana sporu, která není regionální organizací hospodářské integrace, předat písemné prohlášení depozitáři, že ve věci sporu o výklad nebo uplatňování tohoto protokolu uznává jeden nebo oba z následujících prostředků urovnávání sporů za závazný ipso facto a bez další dohody ve vztahu k jakékoli straně sporu, která přijala stejný závazek:a) postoupení sporu Mezinárodnímu soudnímu dvoru;b) rozhodčí řízení v souladu s postupy, které mají strany sporu přijmout na zasedání výkonného orgánu, jak nejdříve to bude možné, formou přílohy o rozhodčím řízení.Strana sporu, která je regionální organizací hospodářské integrace, může učinit prohlášení s podobným účinkem ve vztahu k rozhodčímu řízení v souladu s postupy podle písmene b).3. Prohlášení učiněné podle odstavce 2 zůstane v platnosti, dokud neuplyne doba stanovená v souladu s podmínkami jeho platnosti


text: nebo do uplynutí tří měsíců od uložení písemného oznámení o jeho odvolání u depozitáře.4. Nové prohlášení, oznámení o jeho odvolání nebo vypršení prohlášení neovlivní žádným způsobem řízení dosud projednávané před Mezinárodním soudním dvorem nebo před rozhodčím soudem, pokud se strany sporu nedohodnou jinak.5. Kromě případu, kdy strany sporu přijaly stejný prostředek urovnávání sporů podle odstavce 2, pokud by po dvanácti měsících po oznámení sporu jednou ze stran nebyly strany sporu schopny spor urovnat prostředkem podle odstavce 1, postoupí se spor na žádost kterékoli z těchto stran ke smíření.6. Na žádost jedné strany sporu se ustaví smírčí komise. Tato komise se skládá ze stejného počtu členů jmenovaných jednotlivými zúčastněných stran nebo, pokud strany sporu sdílejí stejný zájem na smíření, skupinou s tímto zájmem, a předsedou, kterého společně zvolí takto jmenovaní členové.7. Další způsoby smírčího řízení budou co nejdříve přijaty Konferencí smluvních stran v příloze o smírčím řízení.8. Ustanovení tohoto článku se uplatní na každý příslušný právní dokument, který konference smluvních stran přijme, pokud tento dokument nestanoví jinak.Článek 15Změny úmluvy1. Změny této úmluvy mohou být navrženy kteroukoli smluvní stranou.2. Změny úmluvy se přijímají na běžném zasedání konference smluvních stran. Znění každé navrhované změny úmluvy sdělí sekretariát smluvním stranám alespoň šest měsíců před zasedáním, na němž se má rozhodnout o jejím přijetí. Sekretariát rovněž sdělí navrhované změny signatářům úmluvy a pro informaci též depozitáři.3. Smluvní strany vyvinou veškeré úsilí, aby ve věci navrhovaných změn úmluvy dosáhlo dohody konsensem. Jestliže všechny snahy o konsensus byly vyčerpány a nebylo dosaženo žádné dohody, změna se jako poslední východisko přijme tříčtvrtinovou většinou hlasů smluvních stran přítomných a hlasujících na zasedání. Přijatou změnu předá sekretariát depozitáři, který ji rozešle všem smluvním stranám.4. Listiny o přijetí změny se uloží u depozitáře. Změna přijatá v souladu s odstavcem 3 vstoupí v platnost pro smluvní strany, které ji přijaly, devadesátým dnem po dni, kdy depozitář obdržel listinu o jejím přijetí alespoň třemi čtvrtinami stran úmluvy.5. Změna vstoupí v platnost pro kteroukoli další smluvní stranu devadesát dní po dni jejího uložení listiny o přijetí uvedené změny u depozitáře.6. Pro účely tohoto článku se "přítomnými a hlasujícími smluvními stranami" rozumějí smluvní strany přítomné a hlasující buď kladně, nebo záporně.Článek 16Přijetí a změny příloh úmluvy1. Přílohy úmluvy tvoří její nedílnou část, a pokud není výslovně stanoveno jinak, odkaz na úmluvu je současně odkazem na kteroukoli její přílohu. Aniž je dotčeno ustanovení čl. 14 odst. 2 písm. b) a článku 7, přílohy se omezí na seznamy, formuláře a na další popisné materiály vědeckého, technického, procesního nebo správního charakteru.2. Přílohy úmluvy se navrhují a přijímají podle čl. 15 odst. 2, 3 a 4.3. Příloha přijatá v souladu s odstavcem 2, vstoupí v platnost pro všechny smluvní strany úmluvy šest měsíců po dni, kdy depozitář oznámil těmto smluvním stranám její přijetí, s výjimkou smluvních stran, které písemně upozornily depozitáře během uvedené doby, že tuto přílohu nepřijímají. Pro smluvní strany, které stáhly své sdělení o nepřijetí, vstoupí příloha v platnost devadesátým dnem po dni, kdy oznámení o takovém stažení obdržel depozitář.4. Návrh, přijetí a vstup v platnost změn


text: příloh úmluvy je předmětem stejného postupu, jako je v případě návrhu, přijetí a vstupu v platnost příloh úmluvy v souladu s odstavci 2 a 3.5. Jestliže přijetí přílohy nebo změny přílohy obsahuje změnu úmluvy, nevstoupí taková příloha nebo taková změna přílohy v platnost po tu dobu, pokud nevstoupí v platnost příslušná změna úmluvy.Článek 17Protokoly1. Na kterémkoli řádném zasedání může konference smluvních stran přijímat protokoly k úmluvě.2. Znění jakéhokoli navrhovaného protokolu bude sděleno smluvním stranám prostřednictvím sekretariátu alespoň šest měsíců před takovým zasedáním.3. Požadavky pro vstup v platnost jakéhokoli protokolu se stanoví tímto protokolem.4. Pouze smluvní strany úmluvy mohou být stranami protokolu.5. Rozhodnutí v rámci určitého protokolu mohou učinit pouze smluvní strany, kterých se protokol týká.Článek 18Hlasovací právo1. Každá strana úmluvy má jeden hlas, nestanoví-li odstavec 2 jinak.2. Organizace regionální hospodářské integrace, v záležitostech na něž se vztahují její pravomoci, smí uplatňovat své hlasovací právo s počtem hlasů rovným počtu svých členských států, které jsou stranami úmluvy. Taková organizace neuplatní své hlasovací právo, jestliže toto právo uplatní kterýkoli z jejích členských států, a naopak.Článek 19DepozitářDepozitářem úmluvy a protokolů přijatých v souladu s článkem 17 je generální tajemník Organizace spojených národů.Článek 20PodpisTato úmluva je otevřena k podpisu pro členské státy Organizace spojených národů nebo kteroukoli jejich specializovanou agenturu nebo pro smluvní strany statutu Mezinárodního soudního dvora a pro organizace regionální hospodářské integrace v Riu de Janeiru během Konference OSN o životním prostředí a rozvoji a poté v sídle Organizace spojených národů v New Yorku od 20. června 1992 do 19. června 1993.Článek 21Prozatímní opatření1. Funkce sekretariátu podle článku 8 vykonává prozatímně sekretariát, který byl ustanoven Valným shromážděním OSN rezolucí 45/212 ze dne 21. prosince 1990, a to až do uskutečnění první konference smluvních stran.2. Vedoucí prozatímního sekretariátu uvedeného v odstavci 1 úzce spolupracuje s Mezivládním panelem ke změně klimatu, aby bylo zajištěno, že komise může reagovat na potřebu objektivního vědeckého a technického poradenství. Konzultovány mohou být rovněž ostatní příslušné vědecké orgány.3. Mezinárodním subjektem pověřeným provozem finančního mechanismu ve smyslu článku 11 bude Globální fond pro životní prostředí rozvojového programu Organizace spojených národů, Programu Organizace spojených národů pro životní prostředí a Mezinárodní banky pro rekonstrukci a rozvoj, a to na prozatímní bázi. V této souvislosti bude Služba pro globální životní prostředí vhodně rekonstruována a členství v ní se všeobecně rozšíří tak, aby byly splněny požadavky článku 11.Článek 22Ratifikace, přijetí, schválení nebo přistoupení1. Tato úmluva podléhá ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení státy a organizacemi regionální hospodářské integrace. Úmluva je otevřena pro přistoupení počínaje dnem, kdy bude uzavřena pro podpis. Listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení jsou uloženy u depozitáře.2. Každá organizace regionální hospodářské integrace, která se stane stranou úmluvy, aniž by se stranou úmluvy stal kterýkoli její členský stát, je vázána všemi závazky podle této úmluvy. V případě takových organizací, kdy jeden nebo více jejich členských států je stranou této úmluvy, organizace a její členské státy rozhodnou o příslušných odpovědnostech za výkon svých závazků podle úmluvy. V takových případech organizace a její členské státy nebudou moci vykonávat práva podle úmluvy současně.3. Ve svých


text: listinách o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení organizace regionální hospodářské integrace vyhlásí rozsah svých pravomocí v záležitostech upravovaných úmluvou. Tyto organizace uvědomí rovněž depozitáře, který obratem uvědomí smluvní strany o jakýchkoli podstatných úpravách v rozsahu jejich pravomocí.Článek 23Vstup v platnost1. Úmluva vstupuje v platnost devadesátým dnem po dni uložení padesáté listiny o ratifikaci, přijetí, schválení či přistoupení.2. Pro každý stát nebo organizaci regionální hospodářské integrace, které ratifikují, přijmou nebo schválí úmluvu nebo k ní přistoupí po uložení padesáté listiny o ratifikaci, přijetí, schválení či přistoupení, vstupuje úmluva v platnost devadesátým dnem po dni uložení listin o ratifikaci, přijetí, schválení či přistoupení tímto státem nebo organizací regionální hospodářské integrace.3. Pro účely odstavců 1 a 2, nepovažuje se každá listina uložená organizací regionální hospodářské integrace za doplňkovou k listinám, které uložily její členské státy.Článek 24VýhradyK této úmluvě nemohou být učiněny žádné výhrady.Článek 25Odstoupení1. Kdykoli po uplynutí tří let ode dne vstupu této úmluvy v platnost pro určitou smluvní stranu, může tato smluvní strana od úmluvy odstoupit písemným oznámením depozitáři.2. Každé takové odstoupení nabude účinku po uplynutí jednoho roku ode dne jeho obdržení depozitářem nebo k pozdějšímu datu, které může být upřesněno v oznámení o odstoupení.3. Jakákoli smluvní strana, která odstupuje od úmluvy, bude pokládána za odstoupivší rovněž od jakéhokoli protokolu, jehož je stranou.Článek 26Platná zněníPrvopis této úmluvy, jejíž znění v jazyce anglickém, arabském, čínském, francouzském, ruském a španělském mají stejnou platnost, je uložen u generálního tajemníka Organizace spojených národů.NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupce k této úmluvě své podpisy.V New Yorku devátého května tisíc devět set devadesát dva.[1] Názvy článků jsou vloženy pouze jako pomůcka pro snazší orientaci v textu.[2] Včetně přístupů a opatření přijatých organizacemi regionální hospodářské integrace.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IAustrálieBelgieBělorusko [1]Bulharsko [2]Československo [3]DánskoEstonsko [4]Evropské společenstvíFinskoFrancieIrskoIslandItálieJaponskoKanadaLitva [5]Lotyšsko [6]LucemburskoMaďarsko [7]NěmeckoNizozemskoNorskoNový ZélandPolsko [8]PortugalskoRakouskoRumunsko [9]Ruská federace [10]ŘeckoSpojené království Velké Británie a Severního IrskaSpojené státy americkéŠpanělskoŠvédskoŠvýcarskoTureckoUkrajina [11][1] Země, kde probíhá proces přechodu k tržnímu hospodářství.[2] Země, kde probíhá proces přechodu k tržnímu hospodářství.[3] Země, kde probíhá proces přechodu k tržnímu hospodářství.[4] Země, kde probíhá proces přechodu k tržnímu hospodářství.[5] Země, kde probíhá proces přechodu k tržnímu hospodářství.[6] Země, kde probíhá proces přechodu k tržnímu hospodářství.[7] Země, kde probíhá proces přechodu k tržnímu hospodářství.[8] Země, kde probíhá proces přechodu k tržnímu hospodářství.[9] Země, kde probíhá proces přechodu k tržnímu hospodářství.[10] Země, kde probíhá proces přechodu k tržnímu hospodářství.[11] Země, kde probíhá proces přechodu k tržnímu hospodářství.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIAustrálieBelgieDánskoEvropské společenstvíFinskoFrancieIrskoIslandItálieJaponskoKanadaLucemburskoNěmeckoNizozemskoNorskoNový ZélandPortugalskoRakouskoŘeckoSpojené království Velké Británie a Severního IrskaSpojené státy americkéŠpanělskoŠvédskoŠvýcarskoTurecko--------------------------------------------------PŘÍLOHA BPROHLÁŠENÍ EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO SPOLEČENSTVÍ V SOULADU S ČL. 23 ODST. 3 RÁMCOVÉ ÚMLUVY O ZMĚNĚ KLIMATUV souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství je Společenství společně s členskými státy oprávněno provádět činnosti směřující k ochraně životního prostředí.Ve vztahu k záležitostem uvedeným v úmluvě přijalo Společenství několik právních dokumentů, jak jako součást politiky životního prostředí, tak v rámci politik jiných odvětví, z nichž ty nejdůležitější jsou tyto:- Nařízení Rady (EHS) č. 2008/90 ze dne 29. června 1990 o podpoře nových technologií z oblasti energetiky v Evropě (program Thermie) (Úř. věst. L 185, 17.7.1990),- Rozhodnutí Rady 89/364/EHS ze


text: dne 5. června 1989 o akčním programu Společenství na účinnější využívání elektřiny (Úř. věst. L 157, 9.6.1989),- Rozhodnutí Rady 91/565/EHS ze dne 29. října 1991 o podpoře zvyšování energetické účinnosti ve Společenství (program SAVE) (Úř. věst. L 307, 8.11.1991),- Nařízení Rady EHS č. 1973/92 ze dne 21. května 1992 o zřízení finančního nástroje pro životní prostředí (program LIFE) (Úř. věst. L 206, 22.7.1992),- Rozhodnutí Rady 89/625/EHS ze dne 20. listopadu 1989 o:- Evropském programu pro klimatologii a přírodní rizika (EPOCH),- Evropském programu pro vědu a techniku pro životní prostředí (STEP) (Úř. věst. L 359, 8.12.1989),- Rozhodnutí Rady 91/354/EHS ze dne 7. června 1991 o přijetí zvláštního programu vědeckotechnického rozvoje v oblasti životního prostředí (Úř. věst. L 192, 16.7.1991),- Směrnice Rady 92/6/EHS ze dne 10. února 1992 o montáži a použití omezovačů rychlosti u určitých kategorií motorových vozidel ve Společenství (Úř. věst. L 57, 2.3.1992),- Nařízení Rady ES č. 2080/92 ze dne 30. června 1992, kterým se zavádí režim podpor Společenství na lesnická opatření v zemědělství (Úř. věst. L 215, 30.7.1992),- Rozhodnutí Rady 93/389/EHS ze dne 24. června 1993 o systému monitorování emisí CO2 a ostatních skleníkových plynů ve Společenství (Úř. věst. L 167, 9.7.1993).--------------------------------------------------PŘÍLOHA CPROHLÁŠENÍ EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO SPOLEČENSTVÍ O PROVÁDĚNÍ RÁMCOVÉ ÚMLUVY ORGANIZACE SPOJENÝCH NÁRODŮ O ZMĚNĚ KLIMATUEvropské hospodářské společenství a jeho členské státy prohlašují, že závazek omezit antropogenní emise CO2 stanovený v čl. 4 odst. 2 úmluvy bude ve Společenství jako celku splněn prostřednictvím akcí Společenství a jeho členských států v rámci pravomocí jednotlivých států.Se zřetelem na tuto skutečnost Společenství a jeho členské státy znovu potvrzují cíle stanovené v závěrech Rady ze dne 29. října 1990, a zejména cíl stabilizace emisí CO2 do roku 2000 na úrovni roku 1990 ve Společenství jako celku.Evropské hospodářské společenství a jeho členské státy připravují k dosažení tohoto cíle koherentní strategii.--------------------------------------------------


text:
 28.2.2019
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 60/29
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 246/2018
 ze dne 5. prosince 2018,
 kterým se mění příloha VI (Sociální zabezpečení) Dohody o EHP [2019/340]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise (EU) 2017/492 ze dne 21. března 2017, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha VI Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Příloha VI Dohody o EHP se mění takto:
 1.
 V bodech 1 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004) a 2 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009) se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32017 R 0492: nařízení Komise (EU) 2017/492 ze dne 21. března 2017 (Úř. věst. L 76, 22.3.2017, s. 13).“
 2.
 V bodě 1 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004) se v úpravě h) doplňuje nový text, který zní:
 „NORSKO
 Starobní důchod závisející na příjmu podle zákona o národním pojištění (kapitola 20) a příspěvkově definované penzijní systémy podle zákona o povinném zaměstnaneckém penzijním pojištění.“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) 2017/492 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 6. prosince 2018 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 5. prosince 2018.
 Za Smíšený výbor EHP
 předsedkyně
 Oda Helen SLETNES
 (1) Úř. věst. L 76, 22.3.2017, s. 13.
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.