text:
1, provede se první zkušební cyklus typu I za studena a následující cykly za tepla);
 Msi
 =
 hmotnost emisí znečišťující látky (i) v g/km bez regenerace;
 Mri
 =
 hmotnost emisí znečišťující látky (i) v g/km v průběhu regenerace;
 Mpi
 =
 hmotnost emisí znečišťující látky (i) v g/km;
 n
 =
 počet zkušebních bodů, ve kterých se měřily emise (zkušební cykly typu I nebo rovnocenné zkušební cykly na motorové brzdě) mezi dvěma cykly, v nichž dochází k regeneraci, ≥ 2;
 d
 =
 počet pracovních cyklů potřebných k regeneraci;
 D
 =
 počet pracovních cyklů mezi dvěma cykly, v nichž dochází k regeneraci.
 Na obrázku 8/1 je znázorněn příklad parametrů měření.
 Obrázek 8/1
 Parametry měřené během zkoušky emisí během cyklů, ve kterých dochází k regeneraci, a mezi těmito cykly (schematický příklad, emise v průběhu „D“ se mohou zvětšovat nebo zmenšovat)
 3.3.1 Výpočet regeneračního faktoru K pro každou posuzovanou znečišťující látku (i)
 Ki = Mpi/Msi
 Výsledné hodnoty Msi, Mpi a Ki se zaznamenají do zkušebního protokolu, který vydává technická zkušebna.
 Ki se může stanovit po vykonání jednoho sledu zkoušky.
 3.4 Výpočet kombinovaných emisí z výfuku u vícenásobných systémů s periodickou regenerací
 1)
 nk ≥ 2
 2)
 3)
 4)
 5)
 6)
 7)
 kde:
 Msi
 =
 střední hodnota hmotnostních emisí všech případů výskytu k znečišťující látky (i) v g/km bez regenerace,
 Mri
 =
 střední hodnota hmotnostních emisí všech případů výskytu k znečišťující látky (i) v g/km během regenerace,
 Mpi
 =
 střední hodnota hmotnostních emisí všech případů výskytu k znečišťující látky (i) v g/km,
 Msik
 =
 střední hodnota hmotnostních emisí výskytu k znečišťující látky (i) v g/km bez regenerace,
 Mrik
 =
 střední hodnota hmotnostních emisí výskytu k znečišťující látky (i) v g/km během regenerace,
 M’sik,j
 =
 hmotnostní emise výskytu k znečišťující látky (i) v g/km za jeden pracovní cyklus typu I (nebo rovnocenný pracovní cyklus na motorové brzdě) bez regenerace naměřené v bodu j; 1 ≤ j ≤ nk,
 M’rik,j
 =
 hmotnostní emise výskytu k znečišťující látky (i) v g/km za jeden pracovní cyklus typu I (nebo rovnocenný pracovní cyklus na motorové brzdě) v průběhu regenerace (je-li d > 1, provede se první zkušební cyklus typu I za studena a následující cykly za tepla) naměřené při pracovním cyklu j; 1 ≤ j ≤ nk,
 nk
 =
 počet zkušebních bodů události k, ve kterých se měřily emise (zkušební cykly typu I nebo rovnocenné zkušební cykly na motorové brzdě) mezi dvěma cykly, při nichž dochází k regeneraci, ≥ 2;
 dk
 =
 počet pracovních cyklů výskytu k potřebných k regeneraci,
 Dk
 =
 počet pracovních cyklů výskytu k mezi dvěma cykly, v nichž dochází k regeneraci.
 Na níže uvedeném obrázku 8/2 je znázorněn příklad parametrů měření.
 Obrázek 8/2
 Parametry měřené během zkoušky emisí během cyklů, ve kterých dochází k regeneraci, a mezi těmito cykly (schematický příklad)
 Další podrobnosti schematického postupu viz obrázek 8/3
 Obrázek 8/3
 Parametry měřené během zkoušky emisí během cyklů, ve kterých dochází k regeneraci, a mezi těmito cykly (schematický příklad)
 K použití na jednoduchém a reálném příkladu podává následující popis podrobné vysvětlení schematického postupu znázorněného na obrázku 8/3:
 1.


text:
Filtr částic (DPF): případy s regenerací, ve stejných časových intervalech, s podobnými emisemi (± 15 %) od jednoho případu k druhému.
 Dk = Dk + 1 = D1
 dk = dk + 1 = d1
 Mrik – Msik = Mrik + 1 – Msik + 1
 nk = n
 2. Systém ke snížení emisí (DeNOx): odsiřování (odstraňování SO2) začne dříve, než je vliv síry na emise zjistitelný (± 15 % naměřených emisí) a v tomto příkladu se vykoná z exotermického důvodu zároveň s posledním případem regenerace filtru částic.M′sik,j = 1 = konstantní
 Msik = Msik + 1 = Msi2
 Mrik = Mrik + 1 = Mri2
 Pro případ odstraňování SO2: Mri2, Msi2, d2, D2, n2 = 1
 3. Úplný systém (DPF + DeNOx):
 Výpočet faktoru Ki u vícenásobných systémů s periodickou regenerací je možný až poté, co u každého systému došlo k určitému počtu regeneračních fází. Po dokončení úplného postupu (A až B, viz obrázek 8/2) by mělo být opět dosaženo původních podmínek A.
 3.4.1 Rozšíření schválení pro vícenásobný systém s periodickou regenerací
 3.4.1.1
 Jestliže se změní technický(é) parametr(y) a/nebo strategie regenerace systému s vícenásobnou regenerací u všech případů tohoto kombinovaného systému, měl by se za účelem aktualizování vícenásobného faktoru ki pomocí měření provést úplný postup včetně všech regeneračních zařízení.
 3.4.1.2
 Jestliže se změnilo jediné zařízení systému s vícenásobnou regenerací pouze co do parametrů strategie (tj. takové, jako „D“ a/nebo „d“ u DPF) a výrobce může předložit technické zkušebně technicky přijatelné údaje a informace o tom, že:
 a)
 není zjistitelná žádná interakce s jiným(i) zařízením(i) systému; a
 b)
 důležité parametry (tj. konstrukce, princip činnosti, objem, umístění atd.) jsou shodné,
 lze postup potřebný k aktualizaci ki zjednodušit.
 Jestliže se dohodne výrobce s technickou zkušebnou, měl by se v takovém případě provést pouze jediný případ odběru/uložení a regenerace a výsledky zkoušky (Msi, Mri) v kombinaci se změněnými parametry (D a/nebo d) mohou být dosazeny do příslušného vzorce (vzorců) k aktualizaci vícenásobného faktoru ki matematickou cestou substituce existujícího vzorce (vzorců) stávající základnou faktoru ki.
 PŘÍLOHA 14
 POSTUP ZKOUŠKY EMISÍ PRO HYBRIDNÍ ELEKTRICKÁ VOZIDLA (HEV)
 1. ÚVOD
 1.1 Tato příloha definuje zvláštní ustanovení pro schválení typu hybridního elektrického vozidla (HEV) podle odstavce 2.21.2 tohoto předpisu.
 1.2 Obecně platí, že hybridní elektrická vozidla se při zkouškách typu I, II, III, IV, V, VI a zkouškách systému OBD zkoušejí podle přílohy 4a, 5, 6, 7, 8, 9 a 11, pokud tato příloha nestanoví jinak.
 1.3 Pouze při zkoušce typu I se vozidla OVC (podle kategorizace v odstavci 2) zkoušejí podle podmínky A a podle podmínky B. Výsledky zkoušek podle podmínky A i B a vážené hodnoty se uvedou na formuláři zprávy o schválení.
 1.4 Výsledky zkoušek emisí musí splňovat mezní hodnoty za všech uvedených podmínek zkoušky podle tohoto předpisu.
 2. KATEGORIE HYBRIDNÍCH ELEKTRICKÝCH VOZIDEL:
 Nabíjení vozidla
 Externí nabíjení (1)
 (OVC)
 Jiné než externí nabíjení (2)
 (NOVC)
 Přepínač pracovního režimu
 není
 namontován
 není
 namontován
 3. METODY ZKOUŠKY TYPU I
 3.1 Hybridní elektrické vozidlo s externím nabíjením (OVC HEV) bez přepínače pracovního režimu
 3.1.1 Provádějí se dvě zkoušky

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
za dále uvedených podmínek:
 Podmínka A
 :
 zkouška se provede s plně nabitým zásobníkem elektrické energie/výkonu.
 Podmínka B
 :
 zkouška se provede se zásobníkem energie/výkonu s minimální úrovní nabití (maximální vybití kapacity).
 Přehled stavu nabití (SOC) zásobníku elektrické energie/výkonu pro zkoušku typu I vozidel OVC HEV je uveden v dodatku 1.
 3.1.2 Podmínka A
 3.1.2.1 Postup začíná vybitím zásobníku elektrické energie/výkonu vozidla jízdou (na zkušební dráze, na vozidlovém dynamometru, atd.):
 a)
 při konstantní rychlosti 50 km/h do doby, kdy se nastartuje motor hybridního elektrického vozidla, který spotřebovává palivo;
 b)
 nebo pokud vozidlo nemůže dosáhnout konstantní rychlosti 50 km/h bez nastartování motoru na palivo, sníží se rychlost, dokud vozidlo nemůže jet nižší konstantní rychlostí, při které motor na palivo nenastartuje po definovanou dobu/vzdálenost (která se stanoví po dohodě mezi technickou zkušebnou a výrobcem);
 c)
 nebo podle doporučení výrobce.
 Motor na palivo se musí zastavit do 10 vteřin od jeho automatického nastartování.
 3.1.2.2 Stabilizace vozidla
 3.1.2.2.1
 U vozidel se vznětovými motory se použije část 2 cyklu popsaného v tabulce 2 (a na obrázku 3) přílohy 4a. Provedou se tři po sobě následující cykly podle níže uvedeného odstavce 3.1.2.5.3.
 3.1.2.2.2
 Vozidla se zážehovými motory se stabilizují jedním zkušebním cyklem části 1 a dvěma zkušebními cykly části 2 podle níže uvedeného odstavce 3.1.2.5.3.
 3.1.2.3 Po této stabilizaci a před zkouškou se vozidlo odstaví v místnosti s relativně ustálenou teplotou od 293 K do 303 K (od 20 °C do 30 °C). Tato další stabilizace se provádí po dobu nejméně šesti hodin a pokračuje do doby, než olej a popřípadě chladivo v motoru dosáhne teploty místnosti s odchylkou ± 2 K a zásobník elektrické energie/výkonu se plně nabije postupem nabíjení předepsaným v níže uvedeném odstavci 3.1.2.4.
 3.1.2.4 Během odstavení se zásobník elektrické energie/výkonu nabíjí:
 a)
 palubním nabíječem, je-li namontován; nebo
 b)
 externím nabíječem doporučeným výrobcem, s použitím normálního postupu nočního nabíjení.
 Z tohoto postupu jsou vyloučeny všechny druhy zvláštního nabíjení, které by se mohly spustit automaticky nebo ručně, jako například vyrovnávací nabíjení nebo servisní nabíjení.
 Výrobce musí prohlásit, že během zkoušky nedošlo ke zvláštnímu postupu nabíjení.
 3.1.2.5 Postup zkoušky
 3.1.2.5.1
 Vozidlo se nastartuje pomocí prostředků, které má řidič běžně k dispozici. První cyklus se zahájí startem vozidla.
 3.1.2.5.2
 Zkušební postupy definované v odst. 3.1.2.5.2.1 nebo 3.1.2.5.2.2 lze použít ve shodě s postupem zvoleným v předpisu č. 101, příloze 8, odstavci 3.2.3.2.
 3.1.2.5.2.1
 Odběr vzorků začíná (BS) před zahájením postupu nastartování motoru a končí dokončením závěrečné periody volnoběhu mimoměstského cyklu (část dvě, konec odběru (ES)).
 3.1.2.5.2.2
 Odběr vzorků začíná (BS) před zahájením postupu nastartování vozidla nebo v jeho průběhu a pokračuje po dobu několika opakování zkušebních cyklů. Končí dokončením závěrečné periody volnoběhu prvního mimoměstského (část 2) cyklu, během níž baterie dosáhla stavu minimálního nabití v souladu s níže definovaným kritériem (konec odběru vzorků (ES)).
 Elektrická bilance Q [Ah] se měří v každém kombinovaném cyklu postupem uvedeným v dodatku 2 přílohy 8 předpisu č. 101 a použije se k určení bodu, kdy baterie dosáhla stavu minimálního nabití.
 Stav minimálního nabití se považuje za dosažený během kombinovaného cyklu


text:
N, jestliže elektrický stav měřený v průběhu kombinovaného cyklu N + 1 neznamenal vybití větší než na hodnotu 3 %, kdy tato hodnota je vyjádřena jako procento jmenovité kapacity baterie (v Ah) v jejím stavu maximálního nabití podle prohlášení výrobce. Na žádost výrobce lze provést doplňkové zkušební cykly a jejich výsledky zahrnout do výpočtů podle odst. 3.1.2.5.5 a 3.1.4.2 za podmínky, že elektrická bilance pro každý doplňkový zkušební cyklus prokáže menší vybití baterie, než tomu bylo v průběhu předchozího cyklu.
 Mezi jednotlivými cykly je dovolena perioda odstavení vozidla za tepla v délce 10 minut. Během této periody musí být hnací ústrojí vypnuto.
 3.1.2.5.3
 Vozidlo musí jet tak, jak je stanoveno v příloze 4a, nebo v případě zvláštního způsobu řazení rychlostí, podle pokynů výrobce uvedených v příručce pro řidiče vozidla a vyznačených na ovládači řazení rychlostí (pro informaci řidiče). Pro tato vozidla se nepoužije postup řazení rychlostí předepsaný v příloze 4a. Pro podobu provozní křivky platí popis uvedený v odst. 6.1.3 přílohy 4a.
 3.1.2.5.4
 Výfukové plyny se analyzují podle ustanovení přílohy 4a.
 3.1.2.5.5
 Výsledky zkoušky se porovnají s mezními hodnotami předepsanými v odstavci 5.3.1.4 tohoto předpisu a pro každou znečišťující látku při podmínce A se vypočtou průměrné emise (M1i) v g/km.
 V případě zkoušení podle odstavce 3.1.2.5.2.1, M1i vyjadřuje výsledek za jediný kombinovaný cyklus.
 Při zkoušení podle odstavce 3.1.2.5.2.2 musí být výsledek M1ia každého kombinovaného cyklu, vynásobený příslušným faktorem zhoršení a faktorem Ki, menší než mezní hodnoty předepsané v odstavci 5.3.1.4 tohoto předpisu. Pro účely výpočtu v odstavci 3.1.4 se M1i určí jako:
 kde:
 i
 :
 znečišťující látka
 a
 :
 cyklus
 3.1.3 Podmínka B
 3.1.3.1 Stabilizace vozidla
 3.1.3.1.1
 U vozidel se vznětovým motorem se použije část 2 cyklu popsaného v tabulce 2 (a na obrázku 3) přílohy 4a. Provedou se tři za sebou následující cykly podle níže uvedeného odstavce 3.1.3.4.3.
 3.1.3.1.2
 Vozidla se zážehovým motorem se stabilizují jedním jízdním cyklem části 1 a dvěma jízdními cykly části 2 podle níže uvedeného odstavce 3.1.3.4.3.
 3.1.3.2 Zásobník elektrické energie/výkonu vozidla se vybije při jízdě (na zkušební dráze, na vozidlovém dynamometru apod.):
 a)
 při konstantní rychlosti 50 km/h do doby, kdy se nastartuje motor hybridního elektrického vozidla, který spotřebovává palivo;
 b)
 nebo pokud vozidlo není schopno dosáhnout konstantní rychlosti 50 km/h bez nastartování motoru na palivo, sníží se rychlost tak, aby vozidlo bylo schopno jízdy po definovanou dobu/vzdálenost nižší konstantní rychlostí, při níž motor na palivo právě ještě nestartuje (která se stanoví po dohodě mezi technickou zkušebnou a výrobcem);
 c)
 nebo podle doporučení výrobce.
 Motor na palivo se musí zastavit do 10 vteřin od jeho automatického nastartování.
 3.1.3.3 Po této stabilizaci a před zkouškou se vozidlo odstaví v místnosti s relativně ustálenou teplotou od 293 K do 303 K (od 20 °C do 30 °C). Tato stabilizace se provádí po dobu nejméně šesti hodin a pokračuje do doby, než olej a popřípadě chladivo v motoru dosáhne teploty místnosti s odchylkou ± 2 K.
 3.1.3.4 Postup zkoušky
 3.1.3.4.1
 Vozidlo se nastartuje pomocí prostředků, které má řidič běžně k dispozici. První cyklus se zahájí startem vozidla.


text:
3.1.3.4.2
 Odběr vzorků začíná (BS) před zahájením postupu nastartování motoru a končí dokončením závěrečné periody volnoběhu mimoměstského cyklu (část 2, konec odběru (ES)).
 3.1.3.4.3
 Vozidlo musí jet tak, jak stanoví příloha 4a, nebo v případě zvláštního způsobu řazení rychlostí, podle pokynů výrobce uvedených v příručce pro řidiče vozidla a vyznačených na ovládači řazení rychlostí (pro informaci řidiče). Pro tato vozidla se nepoužije postup řazení rychlostí předepsaný v příloze 4a. Pro podobu provozní křivky platí popis uvedený v odstavci 6.1.3.2 přílohy 4a.
 3.1.3.4.4
 Výfukové plyny se analyzují podle ustanovení přílohy 4a.
 3.1.3.5 Výsledky zkoušky se porovnají s mezními hodnotami předepsanými v odstavci 5.3.1.4 tohoto předpisu a pro každou znečišťující látku při podmínce B se vypočtou průměrné emise (M2i). Výsledky zkoušky M2i vynásobené příslušným faktorem zhoršení a faktorem Ki musí být nižší než mezní hodnoty předepsané v odstavci 5.3.1.4 tohoto předpisu.
 3.1.4 Výsledky zkoušek:
 3.1.4.1 V případě zkoušky podle odstavce 3.1.2.5.2.1:
 Pro zprávu se vážené hodnoty vypočítají následovně:
 Mi = (De · M1i + Dav · M2i)/(De + Dav)
 kde:
 Mi
 =
 hmotnost emisí znečišťující látky i v gramech na kilometr;
 M1i
 =
 průměrné hmotnostní emise znečišťující látky i v gramech na kilometr s plně nabitým zásobníkem elektrické energie/výkonu, vypočtené v odstavci 3.1.2.5.5;
 M2i
 =
 průměrné hmotnostní emise znečišťující látky i v gramech na kilometr se zásobníkem elektrické energie/výkonu ve stavu nejmenšího nabití (v nejvíce vybitém stavu), vypočtené v odstavci 3.1.3.5;
 De
 =
 dosah vozidla s elektrickým pohonem podle postupu popsaného v příloze 9 předpisu č. 101, kdy výrobce musí poskytnout prostředky k provedení měření s vozidlem jedoucím pouze v elektrickém režimu;
 Dav
 =
 25 km (průměrná vzdálenost ujetá mezi dvěma nabitími baterie).
 3.1.4.2 V případě zkoušky podle odstavce 3.1.2.5.2.2:
 Pro zprávu se vážené hodnoty vypočítají následovně:
 Mi = (Dovc · M1i + Dav · M2i)/(Dovc + Dav)
 kde:
 Mi
 =
 hmotnost emisí znečišťující látky i v gramech na kilometr;
 M1i
 =
 průměrné hmotnostní emise znečišťující látky i v gramech na kilometr s plně nabitým zásobníkem elektrické energie/výkonu, vypočtené v odstavci 3.1.2.5.5;
 M2i
 =
 průměrné hmotnostní emise znečišťující látky i v gramech na kilometr se zásobníkem elektrické energie/výkonu ve stavu nejmenšího nabití (v nejvíce vybitém stavu), vypočtené v odstavci 3.1.3.5;
 Dovc
 =
 akční dosah vozidla na nabití z externího zdroje stanovený postupem podle přílohy 9 předpisu č. 101;
 Dav
 =
 25 km (průměrná vzdálenost ujetá mezi dvěma nabitími baterie).
 3.2 Hybridní elektrické vozidlo s externím nabíjením (OVC HEV) a přepínačem pracovního režimu
 3.2.1 Provádějí se dvě zkoušky za níže uvedených podmínek:
 3.2.1.1
 Podmínka A
 :
 zkouška se provede s plně nabitým zásobníkem elektrické energie/výkonu.
 3.2.1.2
 Podmínka B
 :
 zkouška se provede se zásobníkem energie/výkonu s minimální úrovní nabití (maximální vybití kapacity).
 3.2.1.3
 Přepínač pracovního režimu musí být přepnut podle následující tabulky:
 Hybridní režimy
 Stav nabití baterie
 —
 Výhradně elektrický
 —
 Hybridní
 —
 Výhradně se spotřebou paliva
 —
 Hybridní
 —
 Výhradně elektrický
 —
 Výhradně se spotřebou paliva
 —
 Hybridní
 —
 Hybridní režim n (3)
 ...
 —
 Hybridní režim m (3)
 Přepínač v poloze
 Přepínač v poloze
 Přepínač v poloze
 Přepínač v poloze
 Podmínka


text:
A Plně nabito
 Hybridní
 Hybridní
 Hybridní
 Převážně elektrický hybridní režim (4)
 Podmínka B Minimální nabití
 Hybridní
 Se spotřebou paliva
 Se spotřebou paliva
 Režim s největší spotřebou paliva (5)
 3.2.2 Podmínka A
 3.2.2.1 Pokud je dosah vozidla poháněného pouze elektrickou energií větší než jeden úplný cyklus, lze na žádost výrobce vykonat zkoušku typu I pouze v elektrickém režimu. V tomto případě se může vynechat stabilizace motoru předepsaná v odst. 3.2.2.3.1 nebo 3.2.2.3.2.
 3.2.2.2 Postup začíná vybitím vozidlového zásobníku elektrické energie/výkonu při jízdě s přepínačem v poloze pro výhradně elektrický režim (na zkušební dráze, na vozidlovém dynamometru apod.) s konstantní rychlostí odpovídající 70 % ± 5 % maximální rychlosti vozidla pro jízdu po dobu 30 minut (určená podle předpisu č. 101).
 Vybíjení se zastaví:
 a)
 pokud vozidlo není schopné jízdy rychlostí, která se rovná 65 % maximální třicetiminutové rychlosti; nebo
 b)
 pokud běžné palubní přístroje dávají řidiči signál k zastavení vozidla; nebo
 c)
 po ujetí vzdálenosti 100 km.
 Pokud vozidlo není vybaveno výhradně elektrickým režimem, dosáhne se vybití zásobníku elektrické energie/výkonu jízdou vozidla (na zkušební dráze, na vozidlovém dynamometru atd.):
 a)
 při konstantní rychlosti 50 km/h do doby, kdy se nastartuje motor hybridního elektrického vozidla, který spotřebovává palivo; nebo
 b)
 pokud vozidlo není schopno dosáhnout konstantní rychlosti 50 km/h bez nastartování motoru spotřebovávajícího palivo, sníží se rychlost tak, aby vozidlo bylo schopno jízdy po definovanou dobu/vzdálenost při nižší konstantní rychlosti, při které motor spotřebovávající palivo ještě nestartuje (je třeba dohodnout mezi technickou zkušebnou a výrobcem); nebo
 c)
 nebo podle doporučení výrobce.
 Motor na palivo se musí zastavit do 10 vteřin od jeho automatického nastartování.
 3.2.2.3 Stabilizace vozidla
 3.2.2.3.1
 U vozidel se vznětovým motorem se použije část 2 cyklu popsaného v tabulce 2 (a na obrázku 3) přílohy 4a. Provedou se tři za sebou následující cykly podle odstavce 3.2.2.6.3.
 3.2.2.3.2
 Vozidla se zážehovým motorem se stabilizují jedním jízdním cyklem části 1 a dvěma jízdními cykly části 2 podle odstavce 3.2.2.6.3.
 3.2.2.4 Po této stabilizaci a před zkouškou se vozidlo odstaví v místnosti s relativně ustálenou teplotou od 293 K do 303 K (od 20 °C do 30 °C). Tato další stabilizace se provádí po dobu nejméně šesti hodin a pokračuje do doby, než olej a popřípadě chladivo v motoru dosáhne teploty místnosti s odchylkou ± 2 K a zásobník elektrické energie/výkonu se plně nabije postupem nabíjení předepsaným v odstavci 3.2.2.5.
 3.2.2.5 Během odstavení se zásobník elektrické energie/výkonu nabíjí:
 a)
 palubním nabíječem, je-li namontován; nebo
 b)
 externím nabíječem doporučeným výrobcem, s použitím normálního postupu nočního nabíjení.
 Z tohoto postupu jsou vyloučeny všechny druhy zvláštního nabíjení, které by se mohly spustit automaticky nebo ručně, jako například vyrovnávací nabíjení nebo servisní nabíjení.
 Výrobce musí prohlásit, že během zkoušky nedošlo ke zvláštnímu postupu nabíjení.
 3.2.2.6 Zkušební postup
 3.2.2.6.1
 Vozidlo se nastartuje pomocí prostředků, které má řidič běžně k dispozici. První cyklus se zahájí startem vozidla.
 3.2.2.6.2
 Zkušební postupy definované v odst. 3.2.2.6.2.1 nebo 3.2.2.6.2.2 lze použít ve shodě s postupem zvoleným v předpisu č. 101, příloze 8, odstavci 4.2.4.2.
 3.2.2.6.2.1
 Odběr vzorků začíná (BS) před zahájením postupu


text:
nastartování motoru a končí dokončením závěrečné periody volnoběhu mimoměstského cyklu (část 2, konec odběru (ES)).
 3.2.2.6.2.2
 Odběr vzorků začíná (BS) před zahájením postupu nastartování vozidla nebo v jeho průběhu a pokračuje po dobu několika opakování zkušebních cyklů. Končí dokončením závěrečné periody volnoběhu prvního mimoměstského (část 2) cyklu, během níž baterie dosáhla stavu minimálního nabití v souladu s níže definovaným kritériem (konec odběru vzorků (ES)).
 Elektrická bilance Q [Ah] se měří v každém kombinovaném cyklu postupem uvedeným v dodatku 2 přílohy 8 předpisu č. 101 a použije se k určení bodu, kdy baterie dosáhla stavu minimálního nabití.
 Stav minimálního nabití se považuje za dosažený během kombinovaného cyklu N, jestliže elektrický stav měřený v průběhu kombinovaného cyklu N + 1 neznamenal vybití větší než na hodnotu 3 %, kdy tato hodnota je vyjádřena jako procento jmenovité kapacity baterie (v Ah) v jejím stavu maximálního nabití podle prohlášení výrobce. Na žádost výrobce lze provést doplňkové zkušební cykly a jejich výsledky zahrnout do výpočtů podle odst. 3.2.2.7 a 3.2.4.3 za podmínky, že elektrická bilance pro každý doplňkový zkušební cyklus prokáže menší vybití baterie, než tomu bylo v průběhu předchozího cyklu.
 Mezi jednotlivými cykly je dovolena perioda odstavení vozidla za tepla v délce 10 minut. Během této periody musí být hnací ústrojí vypnuto.
 3.2.2.6.3
 Vozidlo musí jet tak, jak stanoví příloha 4a, nebo v případě zvláštního způsobu řazení rychlostí, podle pokynů výrobce uvedených v příručce pro řidiče vozidla a vyznačených na ovládači řazení rychlostí (pro informaci řidiče). Pro tato vozidla se nepoužije postup řazení rychlostí předepsaný v příloze 4a. Pro podobu provozní křivky platí popis uvedený v odst. 6.1.3 přílohy 4a.
 3.2.2.6.4
 Výfukové plyny se analyzují podle ustanovení přílohy 4a.
 3.2.2.7 Výsledky zkoušky se porovnají s mezními hodnotami předepsanými v odstavci 5.3.1.4 tohoto předpisu a pro každou znečišťující látku při podmínce A se vypočtou průměrné emise (M1i) v g/km.
 V případě zkoušení podle odstavce 3.2.2.6.2.1, M1i vyjadřuje výsledek za jediný kombinovaný cyklus.
 Při zkoušení podle odstavce 3.2.2.6.2.2 musí být výsledek M1ia každého kombinovaného cyklu, vynásobený příslušným faktorem zhoršení a faktorem Ki, menší než mezní hodnoty předepsané v odstavci 5.3.1.4 tohoto předpisu. Pro účely výpočtu v odstavci 3.2.4 se M1i určí jako:
 kde:
 i
 :
 znečišťující látka
 a
 :
 cyklus
 3.2.3 Podmínka B
 3.2.3.1 Stabilizace vozidla
 3.2.3.1.1
 U vozidel se vznětovým motorem se použije část 2 cyklu popsaného v tabulce 2 (a na obrázku 2) přílohy 4a. Provedou se tři za sebou následující cykly podle níže uvedeného odstavce 3.2.3.4.3.
 3.2.3.1.2
 Vozidla se zážehovým motorem se stabilizují jedním jízdním cyklem části 1 a dvěma jízdními cykly části 2 podle níže uvedeného odstavce 3.2.3.4.3.
 3.2.3.2 Zásobník elektrické energie/výkonu vozidla se vybije postupem podle odstavce 3.2.2.2.
 3.2.3.3 Po této stabilizaci a před zkouškou se vozidlo odstaví v místnosti s relativně ustálenou teplotou od 293 K do 303 K (od 20 °C do 30 °C). Tato stabilizace se provádí po dobu nejméně šesti hodin a pokračuje do doby, než olej a popřípadě chladivo v motoru dosáhne teploty místnosti s odchylkou ± 2 K.
 3.2.3.4 Zkušební postup
 3.2.3.4.1
 Vozidlo se nastartuje


text:
pomocí prostředků, které má řidič běžně k dispozici. První cyklus se zahájí startem vozidla.
 3.2.3.4.2
 Odběr vzorků začíná (BS) před zahájením postupu nastartování motoru a končí dokončením závěrečné periody volnoběhu mimoměstského cyklu (část 2, konec odběru (ES)).
 3.2.3.4.3
 Vozidlo musí jet tak, jak stanoví příloha 4a, nebo v případě zvláštního způsobu řazení rychlostí, podle pokynů výrobce uvedených v příručce pro řidiče vozidla a vyznačených na ovládači řazení rychlostí (pro informaci řidiče). Pro tato vozidla se nepoužije postup řazení rychlostí předepsaný v příloze 4a. Pro podobu provozní křivky platí popis uvedený v odst. 6.1.3 přílohy 4a.
 3.2.3.4.4
 Výfukové plyny se analyzují podle ustanovení přílohy 4a.
 3.2.3.5 Výsledky zkoušky se porovnají s mezními hodnotami předepsanými v odstavci 5.3.1.4 tohoto předpisu a pro každou znečišťující látku při podmínce B se vypočtou průměrné emise (M2i). Výsledky zkoušky M2i vynásobené příslušným faktorem zhoršení a faktorem Ki musí být nižší než mezní hodnoty předepsané v odstavci 5.3.1.4 tohoto předpisu.
 3.2.4 Výsledky zkoušek
 3.2.4.1 V případě zkoušky podle odstavce 3.2.2.6.2.1.
 Pro zprávu se vážené hodnoty vypočítají následovně:
 Mi = (De · M1i + Dav · M2i)/(De + Dav)
 kde:
 Mi
 =
 hmotnost emisí znečišťující látky i v gramech na kilometr;
 M1i
 =
 průměrné hmotnostní emise znečišťující látky i v gramech na kilometr s plně nabitým zásobníkem elektrické energie/výkonu, vypočtené v odstavci 3.2.2.7;
 M2i
 =
 průměrné hmotnostní emise znečišťující látky i v gramech na kilometr se zásobníkem elektrické energie/výkonu ve stavu nejmenšího nabití (v nejvíce vybitém stavu), vypočtené v odstavci 3.2.3.5;
 De
 =
 dosah vozidla při elektrickém pohonu s přepínačem v poloze výhradně elektrického režimu podle postupu popsaného v příloze 9 předpisu č. 101. Pokud vozidlo nemá výhradně elektrický režim, poskytne výrobce prostředky k provedení měření s vozidlem jedoucím pouze v elektrickém režimu.
 Dav
 =
 25 km (průměrná vzdálenost ujetá mezi dvěma nabitími baterie).
 3.2.4.2 V případě zkoušky podle odstavce 3.2.2.6.2.2
 Pro zprávu se vážené hodnoty vypočítají následovně:
 Mi = (Dovc · M1i + Dav · M2i)/(Dovc + Dav)
 kde:
 Mi
 =
 hmotnost emisí znečišťující látky i v gramech na kilometr;
 M1i
 =
 průměrné hmotnostní emise znečišťující látky i v gramech na kilometr s plně nabitým zásobníkem elektrické energie/výkonu, vypočtené v odstavci 3.2.2.7;
 M2i
 =
 průměrné hmotnostní emise znečišťující látky i v gramech na kilometr se zásobníkem elektrické energie/výkonu ve stavu nejmenšího nabití (v nejvíce vybitém stavu), vypočtené v odstavci 3.2.3.5;
 Dovc
 =
 dosah vozidla na nabití z externího zdroje stanovený postupem podle přílohy 9 předpisu č. 101;
 Dav
 =
 25 km (průměrná vzdálenost ujetá mezi dvěma nabitími baterie).
 3.3 Hybridní elektrické vozidlo s jiným než externím nabíjením (not-OVC HEV) bez přepínače pracovního režimu
 3.3.1 Tato vozidla se zkoušejí podle přílohy 4a.
 3.3.2 Pro stabilizaci se provedou nejméně dva za sebou následující úplné jízdní cykly (část 1 a část 2) bez odstavení vozidla.
 3.3.3 Vozidlo musí jet tak, jak stanoví příloha 4a, nebo v případě zvláštního způsobu řazení rychlostí, podle pokynů výrobce uvedených v příručce pro řidiče vozidla a vyznačených na ovládači řazení rychlostí (pro informaci řidiče). Pro tato vozidla se nepoužije postup řazení rychlostí předepsaný v příloze


text:
4a. Pro podobu provozní křivky platí popis uvedený v odst. 6.1.3 přílohy 4a.
 3.4 Hybridní elektrické vozidlo s jiným než externím nabíjením (not-OVC HEV) s přepínačem pracovního režimu
 3.4.1 Tato vozidla se stabilizují a zkoušejí v hybridním režimu podle přílohy 4a. Pokud je dostupných několik hybridních režimů, zkouška se vykoná v režimu, který se nastaví automaticky po otočení klíčku zapalování (normální režim). Podle informací výrobce technická zkušebna zkontroluje, zda jsou mezní hodnoty dodrženy ve všech hybridních režimech.
 3.4.2 Pro stabilizaci se vykonají nejméně dva za sebou následující úplné jízdní cykly (část 1 a část 2) bez odstavení vozidla.
 3.4.3 Vozidlo musí jet tak, jak stanoví příloha 4a, nebo v případě zvláštního způsobu řazení rychlostí, podle pokynů výrobce uvedených v příručce pro řidiče vozidla a vyznačených na ovládači řazení rychlostí (pro informaci řidiče). Pro tato vozidla se nepoužije postup řazení rychlostí předepsaný v příloze 4a. Pro podobu provozní křivky platí popis uvedený v odstavci 6.1.3.2 přílohy 4a.
 4. ZKUŠEBNÍ POSTUPY PRO ZKOUŠKU TYPU II
 4.1 Vozidla se zkoušejí podle přílohy 5 s běžícím motorem na palivo. Výrobce definuje „provozní režim“, který umožní provést tuto zkoušku.
 Pokud je to nutné, použije se postup podle odstavce 5.1.6 tohoto předpisu.
 5. ZKUŠEBNÍ POSTUPY PRO ZKOUŠKU TYPU III
 5.1 Vozidla se zkoušejí podle přílohy 6 s běžícím motorem na palivo. Výrobce definuje „provozní režim“, který umožní provést tuto zkoušku.
 5.2 Zkoušky se provedou jen pro podmínky 1 a 2 odst. 3.2 přílohy 6. Pokud není možné z nějakého důvodu zkoušet podle podmínky 2, zkouší se při jiné konstantní rychlosti (se zatíženým motorem na palivo).
 6. ZKUŠEBNÍ POSTUPY PRO ZKOUŠKU TYPU IV
 6.1 Vozidla se zkoušejí podle přílohy 7.
 6.2 Před zahájením zkoušky (odst. 5.1 přílohy 7) se vozidla stabilizují takto:
 6.2.1
 Vozidla OVC:
 6.2.1.1
 Vozidla OVC bez přepínače provozních režimů: postup začíná vybitím zásobníku elektrické energie/výkonu vozidla při jízdě (na zkušební dráze, na vozidlovém dynamometru apod.):
 a)
 při konstantní rychlosti 50 km/h do doby, kdy se nastartuje motor hybridního elektrického vozidla, který spotřebovává palivo; nebo
 b)
 pokud vozidlo nemůže dosáhnout konstantní rychlosti 50 km/h bez nastartování motoru na palivo, sníží se rychlost, dokud vozidlo nemůže jet nižší konstantní rychlostí, při níž motor na palivo právě ještě nestartuje po definovanou dobu/vzdálenost (která se stanoví po dohodě mezi technickou zkušebnou a výrobcem); nebo
 c)
 nebo podle doporučení výrobce.
 Motor na palivo se musí zastavit do 10 sekund od jeho automatického nastartování.
 6.2.1.2
 Vozidla OVC s přepínačem provozních režimů: postup začíná vybitím vozidlového zásobníku elektrické energie/výkonu při jízdě s přepínačem v poloze pro výhradně elektrický režim (na zkušební dráze, na vozidlovém dynamometru apod.) s konstantní rychlostí odpovídající 70 % ± 5 % maximální rychlosti vozidla pro jízdu po dobu 30 minut (třicetiminutová rychlost).
 Vybíjení se zastaví:
 a)
 pokud vozidlo není schopno jízdy rychlostí, která se rovná 65 % maximální třicetiminutové rychlosti; nebo
 b)
 pokud běžné palubní přístroje dávají řidiči signál k zastavení vozidla; nebo
 c)
 po ujetí vzdálenosti 100 km.
 Pokud vozidlo není vybaveno výhradně elektrickým režimem, dosáhne se vybití zásobníku elektrické energie/výkonu jízdou vozidla (na zkušební dráze,


text:
na vozidlovém dynamometru apod.):
 a)
 při konstantní rychlosti 50 km/h do doby, kdy se nastartuje motor hybridního elektrického vozidla, který spotřebovává palivo; nebo
 b)
 pokud vozidlo není schopno dosáhnout konstantní rychlosti 50 km/h bez nastartování motoru spotřebovávajícího palivo, sníží se rychlost tak, aby vozidlo bylo schopno jízdy po definovanou dobu/vzdálenost při nižší konstantní rychlosti, při které motor spotřebovávající palivo ještě nestartuje (je třeba dohodnout mezi technickou zkušebnou a výrobcem); nebo
 c)
 podle doporučení výrobce.
 Motor se zastaví do 10 vteřin od jeho automatického nastartování.
 6.2.2
 Vozidla NOVC:
 6.2.2.1
 Vozidla NOVC bez přepínače provozních režimů: postup začne stabilizací, pro kterou se vykonají nejméně dva za sebou následující úplné jízdní cykly (jeden pro část 1 a jeden pro část 2), bez odstavení vozidla.
 6.2.2.2
 Vozidla NOVC s přepínačem provozních režimů: postup začne stabilizací, pro kterou se vykonají nejméně dva za sebou následující úplné jízdní cykly (jeden pro část 1 a jeden pro část 2), bez odstavení vozidla, a která se provede s vozidlem jedoucím v hybridním režimu. Pokud je dostupných několik hybridních režimů, zkouška se vykoná v režimu, který se nastaví automaticky po otočení klíčku zapalování (normální režim).
 6.3 Stabilizační jízda a zkouška na dynamometru se provedou podle odst. 5.2 a 5.4 přílohy 7:
 6.3.1
 Vozidla OVC: za stejných podmínek, jaké vyžaduje podmínka B při zkoušce typu I (odst. 3.1.3 a 3.2.3).
 6.3.2
 Vozidla NOVC: za stejných podmínek jako při zkoušce typu I.
 7. ZKUŠEBNÍ POSTUPY PRO ZKOUŠKU TYPU V
 7.1 Vozidla se zkoušejí podle přílohy 9.
 7.2 Vozidla OVC:
 Je povoleno nabít zásobník elektrické energie/výkonu dvakrát denně během najíždění kilometrů.
 U vozidel OVC s přepínačem provozního režimu se kilometry najíždějí v režimu, který se nastaví automaticky po otočení klíčku zapalování (normální režim).
 Během najíždění kilometrů je po dohodě s technickou zkušebnou povolen přechod na jiný hybridní režim, pokud je to nutné k tomu, aby se mohlo pokračovat v najíždění kilometrů.
 Emise znečišťujících látek se měří za stejných podmínek, jak je uvedeno u podmínky B při zkoušce typu I (odst. 3.1.3 a 3.2.3).
 7.3 Vozidla NOVC:
 U vozidel NOVC s přepínačem provozního režimu se kilometry najíždějí v režimu, který se nastaví automaticky po otočení klíčku zapalování (normální režim).
 Emise znečišťujících látek se měří za stejných podmínek jako při zkoušce typu I.
 8. ZKUŠEBNÍ POSTUPY PRO ZKOUŠKU TYPU VI
 8.1 Vozidla se zkoušejí podle přílohy 8.
 8.2 U vozidel OVC se emise znečišťujících látek měří za stejných podmínek, jak je uvedeno u podmínky B při zkoušce typu I (odst. 3.1.3 a 3.2.3).
 8.3 U vozidel NOVC se emise znečišťujících látek měří za stejných podmínek jako při zkoušce typu I.
 9. ZKUŠEBNÍ POSTUPY PRO PALUBNÍ DIAGNOSTICKÝ SYSTÉM (OBD)
 9.1 Vozidla se zkoušejí podle přílohy 11.
 9.2 U vozidel OVC se emise znečišťujících látek měří za stejných podmínek, jak je uvedeno u podmínky B při zkoušce typu I (odst. 3.1.3 a 3.2.3).
 9.3 U vozidel NOVC se emise znečišťujících látek měří za stejných podmínek jako při zkoušce typu I.
 (1) Také označováno jako „vozidlo schopné externího nabíjení“.
 (2) Také označováno jako „vozidlo neschopné externího nabíjení“.


text:
(3) Například: sportovní, hospodárný, městský, mimoměstský...
 (4) Převážně elektrický hybridní režim:
 Hybridní režim, u kterého lze prokázat největší spotřebu elektřiny ze všech volitelných hybridních režimů, když se zkouší za podmínky A podle odstavce 4 přílohy 10 předpisu č. 101, a který se určí na základě informací výrobce a po dohodě s technickou zkušebnou.
 (5) Režim s největší spotřebou paliva:
 Hybridní režim, u kterého lze prokázat největší spotřebu paliva ze všech volitelných hybridních režimů, když se zkouší za podmínky B podle odstavce 4 přílohy 10 předpisu č. 101, a který se určí na základě informací výrobce a po dohodě s technickou zkušebnou.
 Dodatek
 Přehled stavu nabití (SOC) zásobníku elektrické energie/výkonu pro zkoušku typu I vozidel OVC HEV
 Podmínka A pro zkoušku typu I
 Podmínka A:
 1)
 počáteční stav nabití zásobníku elektrické energie,
 2)
 vybití podle odst. 3.1.2.1 nebo 3.2.2.1,
 3)
 stabilizace vozidla podle odst. 3.1.2.2 nebo 3.2.2.2,
 4)
 nabití během odstavení vozidla podle odst. 3.1.2.3 a 3.1.2.4 nebo podle odst. 3.2.2.3 a 3.2.2.4,
 5)
 zkouška podle odst. 3.1.2.5 nebo 3.2.2.5.
 Podmínka B pro zkoušku typu I
 Podmínka B:
 1)
 počáteční stav nabíjení,
 2)
 stabilizace vozidla podle odst. 3.1.3.1 nebo 3.2.3.1,
 3)
 vybití podle odst. 3.1.3.2 nebo 3.2.3.2,
 4)
 odstavení vozidla podle odst. 3.1.3.3 nebo 3.2.3.3,
 5)
 zkouška podle odst. 3.1.3.4 nebo 3.2.3.4.


text:
 3.10.2019
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 254/45
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 234/2017
 ze dne 15. prosince 2017,
 kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP [2019/1642]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1475 ze dne 26. ledna 2017 o klasifikaci vlastností pálených tašek, na které se vztahuje norma EN 1304, z hlediska mrazuvzdornosti podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 (1) by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha II Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V kapitole XXI přílohy II Dohody o EHP se za bod 1zzk (nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/959) doplňuje nový bod, který zní:
 „1zzl.
 32017 R 1475: nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1475 ze dne 26. ledna 2017 o klasifikaci vlastností pálených tašek, na které se vztahuje norma EN 1304, z hlediska mrazuvzdornosti podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 (Úř. věst. L 211, 17.8.2017, s. 1).“
 Článek 2
 Znění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/1475 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 16. prosince 2017 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 15. prosince 2017.
 Za Smíšený výbor EHP
 předsedkyně
 Sabine MONAUNI
 (1) Úř. věst. L 211, 17.8.2017, s. 1.
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 13.8.2014
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 240/1
 Dohoda mezi Evropskou unií a Dánským královstvím o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech
 Ustanovení čl. 3 odst. 2 Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech ze dne 19. října 2005 (1) (dále jen „dohoda“) uzavřené rozhodnutím Rady 2006/325/ES (2) stanoví, že kdykoli jsou přijaty změny nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (3), oznámí Dánsko Komisi, zda se rozhodlo provést obsah těchto změn či nikoli.
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 542/2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 1215/2012, pokud jde o pravidla použitelná pro Jednotný patentový soud a Soudní dvůr Beneluxu (4) bylo přijato dne 15. května 2014.
 V souladu s čl. 3 odst. 2 dohody oznámilo Dánsko dopisem ze dne 2. června 2014 Komisi své rozhodnutí obsah nařízení (EU) č. 542/2014 provést. Nařízení (EU) č. 542/2014 se bude proto ve vztazích mezi Evropskou unií a Dánskem uplatňovat.
 V souladu s čl. 3 odst. 6 dohody zakládá dánské oznámení, že obsah změn byl v Dánsku proveden, mezi Dánskem a Evropskou unií vzájemné závazky podle mezinárodního práva. Nařízení (EU) č. 542/2014 tedy představuje změnu dohody a považuje se za její přílohu.
 Podle čl. 3 odst. 3 a 4 dohody může být provedení nařízení (EU) č. 542/2014 v Dánsku uskutečněno správním opatřením. Potřebná správní opatření vstoupila v platnost dne 18. června.
 (1) Úř. věst. L 299, 16.11.2005, s. 62.
 (2) Úř. věst. L 120, 5.5.2006, s. 22.
 (3) Úř. věst. L 12, 16.1.2001, s. 1.
 (4) Úř. věst. L 163, 29.5.2014, s. 1.


text:
 22.12.2004
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 374/73
 ROZHODNUTÍ č. 30/2004 SMÍŠENÉHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO DOHODOU O VZÁJEMNÉM UZNÁVÁNÍ MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A SPOJENÝMI STÁTY AMERICKÝMI
 ze dne 2. prosince 2004
 o zařazení subjektu posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze o telekomunikačních zařízeních
 (2004/885/ES)
 SMÍŠENÝ VÝBOR,
 s ohledem na Dohodu o vzájemném uznávání mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, a zejména na články 7 a 14;
 ROZHODL TAKTO:
 1.
 Subjekt posuzování shody uvedený v příloze A se zařazuje do seznamu subjektů posuzování shody v oddílu V odvětvové přílohy o telekomunikačních zařízeních.
 2.
 Obě strany se dohodly na specifickém rozsahu zařazení subjektu posuzování shody uvedeného v příloze A, co do výrobků a postupů posuzování shody, a budou jej zachovávat.
 Toto rozhodnutí je vyhotoveno ve dvou stejnopisech a podepsáno zástupci Smíšeného výboru oprávněnými jednat jménem stran za účelem pozměnění Dohody. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem pozdějšího podpisu.
 Podepsáno ve Washingtonu dne 26. listopadu 2004.
 Za Spojené státy americké
 James C. SANFORD
 Podepsáno v Bruselu dne 2. prosince 2004.
 Za Evropské společenství
 Joanna KIOUSSI
 PŘÍLOHA A
 Subjekt posuzování shody EU zařazen do seznamu subjektů posuzování shody v oddílu V odvětvové přílohy o telekomunikačních zařízeních
 AmericanTCB, Inc.
 6731 Whittier Avenue, Suite C110
 McLean, Virginia 22101
 Tel.: (703) 847 4700
 Fax: (703) 847 6888


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21999D0163
 Úřední věstník L 061 , 01/03/2001 S. 0014 - 0014
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 163/1999ze dne 26. listopadu 1999,kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 63/1999 ze dne 28. května 1999 [1].(2) Směrnice Komise 1999/1/ES ze dne 21. ledna 1999, kterou se zařazuje účinná látka (kresoxim-methyl) do přílohy I ke směrnici Rady 91/414/EHS o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh [2], by měla být začleněna do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V bodě 12a (směrnice Rady 91/414/EHS) kapitoly XV přílohy II Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní:399 L 0001 : : směrnice Komise 1999/1/ES ze dne 21. ledna 1999 (Úř. věst. L 21, 28.1.1999, s. 21)."Článek 2Znění směrnice 1999/1/ES v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 27. listopadu 1999 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 26. listopadu 1999.Za Smíšený výbor EHPpředsedaN. v. Liechtenstein[1] Úř. věst. L 284, 9.11.2000, s. 45.[2] Úř. věst. L 21, 28.1.1999, s. 21.--------------------------------------------------


text:
 4.8.2016
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 211/58
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 104/2015
 ze dne 30. dubna 2015,
 kterým se mění příloha XI (Elektronické komunikace, audiovizuální služby a informační společnost) Dohody o EHP [2016/1287]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (1), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/195/EU ze dne 23. dubna 2013, kterým se vymezují praktické postupy, jednotné formáty a metodika ve vztahu k registru rádiového spektra zavedenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (2), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (3)
 Příloha XI Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V příloze XI Dohody o EHP se za bod 5cl (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES) vkládají nové body, které znějí:
 „5cla.
 32012 D 0243: rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (Úř. věst. L 81, 21.3.2012, s. 7).
 5claa.
 32013 D 0195: prováděcí rozhodnutí Komise 2013/195/EU ze dne 23. dubna 2013, kterým se vymezují praktické postupy, jednotné formáty a metodika ve vztahu k registru rádiového spektra zavedenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (Úř. věst. L 113, 25.4.2013, s. 18).“
 Článek 2
 Znění rozhodnutí č. 243/2012/EU a prováděcího rozhodnutí 2013/195/EU v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. května 2015 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 30. dubna 2015.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 81, 21.3.2012, s. 7.
 (2) Úř. věst. L 113, 25.4.2013, s. 18.
 (*) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22003D0005
 Úřední věstník L 094 , 10/04/2003 S. 0051 - 0052
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 5/2003ze dne 31. ledna 2003,kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 161/2002 ze dne 6. prosince 2002 [1].(2) Směrnice Komise 2002/66/ES ze dne 16. července 2002, kterou se mění přílohy směrnic Rady 76/895/EHS, 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS, pokud jde o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v ovoci a zelenině, v obilovinách, v potravinách živočišného původu a v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu [2], by měla být začleněna do Dohody.(3) Směrnice Komise 2002/72/ES ze dne 6. srpna 2002 o materiálech a předmětech z plastů určených pro styk s potravinami [3] by měl být začleněna do Dohody.(4) Směrnice Komise 2002/71/ES ze dne 19. srpna 2002, kterou se mění přílohy směrnic Rady 76/895/EHS, 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS, pokud jde o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů (formothionu, dimethoátu a oxydemetonmethylu) v obilovinách, v potravinách živočišného původu a v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu [4], by měla být začleněna do Dohody.(5) Směrnice 2002/72/ES zrušuje směrnici Komise 90/128/EHS [5], která je začleněna do Dohody a která by proto měla být v Dohodě zrušena,ROZHODL TAKTO:Článek 1V příloze II Dohody se kapitola XII mění takto:1. V bodech 13 (směrnice Rady 76/895/EHS), 38 (směrnice Rady 86/362/EHS), 39 (směrnice Rady 86/363/EHS) a 54 (směrnice Rady 90/642/EHS) se doplňují nové odrážky, které znějí:"— 32002 L 0066: směrnice Komise 2002/66/ES ze dne 16. července 2002 (Úř. věst. L 192, 20.07.2002, s. 47),— 32002 L 0071: směrnice Komise 2002/71/ES ze dne 19. srpna 2002 (Úř. věst. L 225, 22.8.2002, s. 21)."2. Za bod 54zza (směrnice Rady 2002/67/ES) se vkládá nový bod, který zní:"54zzb. 32002 L 0072: směrnice Komise 2002/72/ES ze dne 6. srpna 2002 o materiálech a předmětech z plastů určených pro styk s potravinami (Úř. věst. L 220, 15.8.2002, s. 18)."3. Bod 52 (směrnice Komise 90/128/EHS) se zrušuje.Článek 2Znění směrnic 2002/66/ES, 2002/71/ES a 2002/72/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. února 2003 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody [6].Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.V Bruselu dne 31. ledna 2003.Za Smíšený výbor EHPpředsedaP. Westerlund[1] Úř. věst. L 38, 13.2.2003, s. 16.[2] Úř. věst. L 192, 20.7.2002, s. 47.[3] Úř. věst. L 220, 15.8.2002, s. 18.[4] Úř. věst. L 225, 22.8.2002, s. 21.[5] Úř. věst. L 75, 21.3.1990, s. 19.[6] Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21999D0722(15)
 Úřední věstník L 189 , 22/07/1999 S. 0070 - 0070
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 96/98ze dne 25. září 1998,kterým se mění příloha XX (Životní prostředí) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k tomu, že příloha XX Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 76/98 ze dne 31. července 1998 [1];vzhledem k tomu, že rozhodnutí Komise 97/864/ES ze dne 5. prosince 1997, kterým se mění rozhodnutí 96/304/ES, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství lůžkovinám a trikům [2], by mělo být začleněno do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V bodě 2ei (rozhodnutí Komise 96/304/ES) přílohy XX Dohody se doplňují slova:"ve znění:- 397 D 0864: rozhodnutí Komise 97/864/ES ze dne 5. prosince 1997 (Úř. věst. L 351, 23.12.1997, s. 66)."Článek 2Znění směrnice 97/864/ES v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 26. září 1998 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 25. září 1998.Za Smíšený výbor EHPpředsedaN. v. Liechtenstein[1] Úř. věst. L 172, 8.7.1999, s. 55.[2] Úř. věst. L 351, 23.12.1997, s. 66.--------------------------------------------------


text:
 15.3.2012
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 76/40
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 155/2011
 ze dne 2. prosince 2011,
 kterým se mění příloha XX (Životní prostředí) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XX Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 122/2011 ze dne 21. října 2011 (1).
 (2)
 Rozhodnutí Komise 2009/894/ES ze dne 30. listopadu 2009, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství dřevěnému nábytku (2), opravené v Úř. věst. L 209, 17.8.2011, s. 62, by mělo být začleněno do Dohody,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V příloze XX Dohody se za bod 2zc (rozhodnutí Komise 2007/742/ES) vkládá nový bod, který zní:
 „2zd.
 32009 D 0894: rozhodnutí Komise 2009/894/ES ze dne 30. listopadu 2009, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství dřevěnému nábytku (Úř. věst. L 320, 5.12.2009, s. 23), opravené v Úř. věst. L 209, 17.8.2011, s. 62.“
 Článek 2
 Znění rozhodnutí 2009/894/ES, opraveného v Úř. věst. L 209, 17.8.2011, s. 62, v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 3. prosince 2011 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 2. prosince 2011.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Kurt JÄGER
 (1) Úř. věst. L 341, 22.12.2011, s. 87.
 (2) Úř. věst. L 320, 5.12.2009, s. 23.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 Avis juridique important
 |
 22004A1106(02)
 Výměna dopisů, které tvoří dohodu s Novým Zélandem o změně přílohy V Dohody mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem o hygienických opatřeních použitelných při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty
 Official Journal L 332 , 06/11/2004 P. 0017 - 0058
 Výměna dopisů,které tvoří dohodu s Novým Zélandem o změně přílohy V Dohody mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem o hygienických opatřeních použitelných při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produktyA. Dopis SpolečenstvíV Bruselu dne 28. července 2004Vážený pane,s odkazem na čl. 16 odst. 2 Dohody mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem o hygienických opatřeních použitelných na obchodování s živými zvířaty a živočišnými produkty mám tu čest navrhnout změnu přílohy V dohody takto:Dle doporučení smíšeného řídícího výboru zřízeného podle čl. 16 odst. 1 dohody nahraďte znění přílohy V příslušným zněním připojené přílohy této dohody.Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdil souhlas vlády Nového Zélandu s těmito změnami přílohy dohody.Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejvyšší úctě.Za Evropské společenstvíRobert MadelinB. Dopis Nového ZélanduV Bruselu dne 9. září 2004Vážený pane,mám tu čest se odvolat na Váš dopis s podrobnostmi o navrhovaných změnách přílohy V Dohody mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem o hygienických opatřeních použitelných při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty.V tomto ohledu mám tu čest potvrdit přijatelnost navrhovaných změn pro Nový Zéland, jejichž kopie je přiložena, jak je doporučuje smíšený řídící výbor zřízený podle čl. 16 odst. 1 dohody.Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejvyšší úctě.Za příslušný orgán Nového ZélanduWade Armstrong--------------------------------------------------


text:
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 202/327
 PROTOKOL (č. 37)
 O FINANČNÍCH DŮSLEDCÍCH UPLYNUTÍ DOBY PLATNOSTI SMLOUVY O ESUO A O VÝZKUMNÉM FONDU PRO UHLÍ A OCEL
 VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,
 PŘIPOMÍNAJÍCE, že veškeré položky aktiv a pasiv Evropského společenství uhlí a oceli, jak existovaly k 23. červenci 2002, byly převedeny na Evropské společenství ode dne 24. července 2002,
 VĚDOMY SI skutečnosti, že je vhodné využít tyto prostředky pro výzkum v odvětvích spojených s uhelným a ocelářským průmyslem, a že je proto třeba k tomuto účelu stanovit některá zvláštní pravidla,
 SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie:
 Článek 1
 1. S výhradou jakéhokoli zvýšení nebo snížení, k němuž může dojít v průběhu likvidace, se čistá hodnota těchto položek, jak jsou uvedeny v rozvaze ESUO ke dni 23. července 2002, považuje za majetek určený na výzkum v odvětvích spojených s uhelným a ocelářským průmyslem pod názvem „ESUO v likvidaci“. Po ukončení likvidace nese majetek název „Majetek Výzkumného fondu pro uhlí a ocel“.
 2. Příjmy plynoucí z tohoto majetku, které se nazývají „Výzkumný fond pro uhlí a ocel“, jsou určeny výhradně na výzkum prováděný v odvětvích spojených s uhelným a ocelářským průmyslem mimo rámcový výzkumný program v souladu s tímto protokolem a akty přijatými na jeho základě.
 Článek 2
 Rada zvláštním legislativním postupem a po obdržení souhlasu Evropského parlamentu přijme veškeré předpisy nezbytné k provedení tohoto protokolu, včetně základních zásad.
 Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem přijme opatření, která stanoví víceleté finanční základní směry pro správu majetku Výzkumného fondu pro uhlí a ocel a technické základní směry pro výzkumný program tohoto fondu.
 Článek 3
 Nestanoví-li tento protokol a akty přijaté na jeho základě jinak, použijí se ustanovení Smluv.


text:
 23.8.2018
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 215/8
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 221/2016
 ze dne 2. prosince 2016,
 kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP [2018/1159]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/895 ze dne 8. června 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2008, pokud jde o jméno držitele povolení přípravku Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) a Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/896 ze dne 8. června 2016 o povolení vinanů sodno-železitých jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat (2) by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (3)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/897 ze dne 8. června 2016 o povolení přípravku Bacillus subtilis (C-3102) (DSM 15544) jako doplňkové látky pro nosnice a okrasné ryby (držitel povolení Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) a o změně nařízení (ES) č. 1444/2006, (EU) č. 333/2010 a (EU) č. 184/2011, pokud jde o držitele povolení (3), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (4)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/898 ze dne 8. června 2016 o povolení přípravku Bacillus licheniformis (ATCC 53757) a jeho proteasy (E.C. 3.4.21.19) jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřat a kuřice, výkrm a odchov menšinových druhů drůbeže a okrasné ptáky (držitel povolení Novus Europe S.A./N.V.) (4), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (5)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/899 ze dne 8. června 2016 o povolení 6-fytázy z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) jako doplňkové látky pro všechny druhy drůbeže a všechny druhy prasat (kromě sajících selat) (držitel povolení Danisco (UK) Ltd) (5) by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (6)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/900 ze dne 8. června 2016 o povolení kyseliny benzoové jako doplňkové látky pro prasnice (držitel povolení DSM Nutritional Product Sp. z o. o.) (6) by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (7)
 Toto rozhodnutí se týká právních předpisů o krmivech. Jak je uvedeno v odvětvových úpravách v příloze I Dohody o EHP, právní předpisy o krmivech se nepoužijí na Lichtenštejnsko po celou dobu, po niž je na Lichtenštejnsko rozšířena působnost Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty. Toto rozhodnutí se tedy nepoužije na Lichtenštejnsko.
 (8)
 Příloha I Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V příloze I Dohody o EHP se kapitola II mění takto:
 1.
 V bodě 1zzzzzd (nařízení Komise (ES) č. 1290/2008) se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32016 R 0895: prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/895 ze dne 8. června 2016 (Úř. věst. L 152, 9.6.2016, s. 1).“
 2.
 V bodě 1zzz (nařízení Komise (ES) č. 1444/2006) se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32016 R 0897: prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/897 ze dne 8. června 2016 (Úř. věst. L 152, 9.6.2016, s. 7).“
 3.
 V bodech 2c (nařízení Komise


text:
(EU) č. 333/2010) a 2v (nařízení Komise (EU) č. 184/2011) se doplňují nová slova a nová odrážka, které znějí:
 „ve znění:
 —
 32016 R 0897: prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/897 ze dne 8. června 2016 (Úř. věst. L 152, 9.6.2016, s. 7).“
 4.
 Za bod 163 (prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/329) se doplňují nové body, které znějí:
 „164.
 32016 R 0896: prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/896 ze dne 8. června 2016 o povolení vinanů sodno-železitých jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat (Úř. věst. L 152, 9.6.2016, s. 3).
 165.
 32016 R 0897: prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/897 ze dne 8. června 2016 o povolení přípravku Bacillus subtilis (C-3102) (DSM 15544) jako doplňkové látky pro nosnice a okrasné ryby (držitel povolení Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) a o změně nařízení (ES) č. 1444/2006, (EU) č. 333/2010 a (EU) č. 184/2011, pokud jde o držitele povolení (Úř. věst. L 152, 9.6.2016, s. 7).
 166.
 32016 R 0898: prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/898 ze dne 8. června 2016 o povolení přípravku Bacillus licheniformis (ATCC 53757) a jeho proteasy (E.C. 3.4.21.19) jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřat a kuřice, výkrm a odchov menšinových druhů drůbeže a okrasné ptáky (držitel povolení Novus Europe S.A./N.V.) (Úř. věst. L 152, 9.6.2016, s. 11).
 167.
 32016 R 0899: prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/899 ze dne 8. června 2016 o povolení 6-fytázy z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) jako doplňkové látky pro všechny druhy drůbeže a všechny druhy prasat (kromě sajících selat) (držitel povolení Danisco (UK) Ltd) (Úř. věst. L 152, 9.6.2016, s. 15).
 168.
 32016 R 0900: prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/900 ze dne 8. června 2016 o povolení kyseliny benzoové jako doplňkové látky pro prasnice (držitel povolení DSM Nutritional Product Sp. z o. o.) (Úř. věst. L 152, 9.6.2016, s. 18).“
 Článek 2
 Znění prováděcích nařízení (EU) 2016/895, (EU) 2016/896, (EU) 2016/897, (EU) 2016/898, (EU) 2016/899 a (EU) 2016/900 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 3. prosince 2016 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 2. prosince 2016.
 Za Smíšený výbor EHP
 předsedkyně
 Bergdís ELLERTSDÓTTIR
 (1) Úř. věst. L 152, 9.6.2016, s. 1.
 (2) Úř. věst. L 152, 9.6.2016, s. 3.
 (3) Úř. věst. L 152, 9.6.2016, s. 7.
 (4) Úř. věst. L 152, 9.6.2016, s. 11.
 (5) Úř. věst. L 152, 9.6.2016, s. 15.
 (6) Úř. věst. L 152, 9.6.2016, s. 18.
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22006A0731(01)
 Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách - Prohlášení
 Úřední věstník L 209 , 31/07/2006 S. 0003 - 0029
 PŘEKLADSTOCKHOLMSKÁ ÚMLUVA O PERZISTENTNÍCH ORGANICKÝCH ZNEČIŠŤUJÍCÍCH LÁTKÁCHSMLUVNÍ STRANY TÉTO ÚMLUVY,UZNÁVAJÍCE, že perzistentní organické znečišťující látky mají toxické vlastnosti, jsou odolné vůči degradaci, mají schopnost bioakumulace a jsou přenosné vzduchem, vodou a migrujícími organismy přes hranice států a ukládají se daleko od místa jejich vstupu do prostředí, kde se hromadí v zemských a vodních ekosystémech,VĚDOMY si vlivů na zdraví, zvláště na zdraví žen a tím i na budoucí generace především v rozvojových zemích, kde jsou lokality, které jsou vystaveny vlivům perzistentních organických znečišťujících látek,BEROUCE na vědomí, že zvláště arktické ekosystémy a původní společenství jsou ohroženy hromaděním perzistentních organických znečišťujících látek v organismech a že kontaminace jejich tradičních potravin je otázkou všeobecného zdraví,VĚDOMY SI nutnosti globální akce, pokud jde o perzistentní organické znečišťující látky,PAMĚTLIVY rozhodnutí 19/13 C ze dne 7. února 1997 Řídící rady Programu Organizace spojených národů pro životní prostředí, které má iniciovat mezinárodní činnost pro ochranu lidského zdraví a životního prostředí pomocí opatření, která budou snižovat nebo odstraňovat emise a vypouštění perzistentních organických znečišťujících látek,PŘIPOMÍNAJÍCE si příslušná ustanovení významných mezinárodních úmluv o životním prostředí, zvláště Rotterdamské úmluvy o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu a Basilejské úmluvy o kontrole pohybu nebezpečných odpadů přes hranice států a jejich zneškodňování, včetně regionálních dohod vzniklých v rámci jejího článku 11,PŘIPOMÍNAJÍCE si rovněž příslušná ustanovení Deklarace z Ria o životním prostředí a rozvoji a Agendy 21,BEROUCE na vědomí, že prevence je v zájmu všech smluvních stran a je zakotvena v této úmluvě,UZNÁVAJÍCE, že tato úmluva a ostatní mezinárodní dohody v oblasti obchodu a životního prostředí se vzájemně podporují,POTVRZUJÍCE znovu, že státy, v souladu s Chartou Organizace spojených národů a se zásadami mezinárodního práva, mají svrchované právo využívat své zdroje ve shodě se svou vlastní politikou ochrany životního prostředí a rozvoje a mají zodpovědnost zajistit, aby činnosti v rámci jejich jurisdikce nebo řízení nezpůsobovaly poškození životního prostředí jiných států či oblastí mimo hranice jejich vnitrostátní jurisdikce,BEROUCE v úvahu okolnosti a jednotlivé požadavky rozvojových zemí, obzvláště pak těch nejméně rozvinutých, a zemí s přechodnou ekonomikou, zvláště pak potřebu posílit jejich národní schopnosti pro hospodaření s chemickými látkami, včetně přenosu technologie, zajištění finanční a technické pomoci a podpory spolupráce mezi smluvními stranami,BEROUCE plně v úvahu Akční program pro udržitelný rozvoj malých ostrovních rozvojových států, který byl přijat na Barbadosu dne 6. května 1994,ZAZNAMENÁVAJÍCE příslušné možnosti rozvinutých a rozvojových zemí, jakož i společné, avšak rozdílné odpovědnosti států, jak je stanoveno v zásadě 7 Deklarace z Ria o životním prostředí a rozvoji,UZNÁVAJÍCE významný přínos toho, že soukromý sektor a nevládní organizace mohou přispívat k dosažení snížení nebo odstranění emisí a vypouštění perzistentních organických znečišťujících látek,ZDŮRAZŇUJÍCE důležitost toho, aby výrobci perzistentních organických znečišťujících látek převzali odpovědnost za omezení nepříznivých vlivů způsobovaných jejich výrobky a za poskytování informací uživatelům, vládám a veřejnosti o nebezpečných vlastnostech těchto chemických látek,VĚDOMY si potřeby učinit opatření pro prevenci nepříznivých vlivů způsobených perzistentními organickými


text: znečišťujícími látkami ve všech stadiích jejich životního cyklu,ZNOVU POTVRZUJÍCE zásadu 16 Deklarace z Ria o životním prostředí a rozvoji, podle níž by vnitrostátní orgány měly usilovat o podporu internalizace nákladů na životní prostředí a používání ekonomických nástrojů, berouce v úvahu to, že znečišťovatel by měl v zásadě nést náklady za znečištění, s ohledem na veřejný zájem a aniž by došlo k narušení mezinárodního obchodu a investic,VYZÝVAJÍCE smluvní strany, které nemají systémy řízení a hodnocení pro pesticidy a průmyslové chemické látky, aby tyto systémy vypracovaly,UZNÁVAJÍCE důležitost rozvoje a používání alternativních postupů a chemických látek šetrných k životnímu prostředí,ROZHODNUTY chránit lidské zdraví a životní prostředí před škodlivými vlivy perzistentních organických znečišťujících látek,SE DOHODLY TAKTO:Článek 1CílS vědomím preventivních přístupů, tak jak jsou stanoveny v zásadě 15 Deklarace z Ria o životním prostředí a rozvoji, je účelem této úmluvy chránit lidské zdraví a životní prostředí před perzistentními organickými znečišťujícími látkami.Článek 2DefinicePro účely této úmluvy se:a) "smluvní stranou" rozumí stát nebo organizace regionální hospodářské integrace, které souhlasily se závazky této úmluvy a pro které je tato úmluva platná;b) "organizací regionální hospodářské integrace" rozumí organizace tvořená svrchovanými státy dané oblasti, na niž její členské státy převedly své pravomoci vzhledem k záležitostem upraveným touto úmluvou a která je plně oprávněna v souladu s jejími vnitřními postupy podepsat, ratifikovat, přijmout, schválit tuto úmluvu nebo k ní přistoupit;c) "smluvními stranami přítomnými a hlasujícími" rozumějí strany přítomné a odevzdávající hlas pro nebo proti.Článek 3Opatření pro omezení nebo odstranění úniků při zamýšlené výrobě a použití1. Každá smluvní strana:a) zabrání nebo učiní právní a správní opatření nezbytná pro odstranění:i) své výroby a použití chemických látek uvedených v příloze A podle ustanovení této přílohy aii) svého dovozu a vývozu chemických látek uvedených v příloze A v souladu s ustanoveními odstavce 2 ab) omezí svou výrobu a použití chemických látek uvedených v příloze B v souladu s ustanoveními této přílohy.2. Každá smluvní strana učiní opatření, aby zajistila:a) že chemická látka uvedená v příloze A nebo příloze B je dovážena jen:i) pro účel odstranění postupem šetrným k životnímu prostředí, jak je stanoveno dále v čl. 6 odst. 1 písm. d), neboii) pro použití nebo účel povolený smluvní straně podle přílohy A nebo přílohy B;b) že chemická látka uvedená v příloze A, pro jejíž výrobu nebo použití platí jakákoli zvláštní výjimka, nebo chemická látka uvedená v příloze B, pro jejíž výrobu nebo použití platí jakákoli zvláštní výjimka či přijatelný účel, je při dodržování všech příslušných ustanovení ve stávajících mezinárodních nástrojích předběžného souhlasu ve skutečnosti vyvážena pouze:i) pro účel odstranění postupem šetrným k životnímu prostředí, jak je stanoveno dále v čl. 6 odst. 1 písm. d),ii) do smluvní strany, která má povoleno používat tuto chemickou látku podle přílohy A nebo přílohy B, neboiii) do státu, který není smluvní stranou této úmluvy a který poskytuje roční osvědčení vyvážející smluvní straně. Toto osvědčení vymezuje zamýšlené použití chemické látky a obsahuje prohlášení, že s ohledem na tuto chemickou látku se dovážející stát zavázal:a. chránit lidské zdraví a životní prostředí tím, že učiní nezbytná opatření pro minimalizaci nebo prevenci úniků;b. vyhovět


text: ustanovením čl. 6 odst. 1 ac. vyhovět tam, kde je to vhodné, ustanovením odstavce 2 části II přílohy B.Osvědčení rovněž obsahuje veškerou příslušnou podpůrnou dokumentaci, jako je legislativa, regulativní nástroje nebo správní a politické pokyny. Vyvážející smluvní strana předloží osvědčení sekretariátu do šedesáti dnů po jeho obdržení;c) že chemická látka uvedená v příloze A, pro jejíž výrobu a použití již v žádné smluvní straně neplatí zvláštní výjimky, není z této smluvní strany vyvážena, s výjimkou těch případů, kdy se jedná o odstranění postupem šetrným k životnímu prostředí, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 1 písm. d);d) pro účely tohoto odstavce pojem "stát, který není smluvní stranou této úmluvy" zahrnuje, s ohledem na určitou chemickou látku, stát nebo organizaci regionální hospodářské integrace, které nesouhlasily s tím, že budou vázány úmluvou, pokud se jedná o tuto chemickou látku.3. Každá smluvní strana, která má jeden nebo více systémů řízení a hodnocení nových pesticidů nebo nových průmyslových chemických látek, přijme regulační opatření s cílem předejít výrobě a používání nových pesticidů nebo nových průmyslových chemických látek, které podle kritérií v odstavci 1 přílohy D vykazují vlastnosti perzistentních organických znečišťujících látek.4. Každá smluvní strana, která má jeden nebo více systémů řízení a hodnocení pesticidů nebo průmyslových chemických látek, vezme tam, kde je to vhodné, při hodnocení běžně používaných pesticidů nebo průmyslových chemických látek v úvahu v rámci těchto systémů kritéria uvedená v odstavci 1 přílohy D.5. Nestanoví-li se v této úmluvě jinak, odstavce 1 a 2 se nepoužijí na množství chemické látky používaná v rozsahu laboratorních výzkumů nebo jako referenční vzorek.6. Kterákoli smluvní strana, která má zvláštní výjimku v souladu s přílohou A nebo zvláštní výjimku nebo přijatelný účel v souladu s přílohou B, učiní patřičná opatření, aby zajistila, že jakákoli výroba nebo použití při této výjimce nebo účelu jsou prováděny způsobem, který předchází dopadu nebo minimalizuje dopad na člověka a únik do životního prostředí. Pro výjimečná použití nebo přijatelné účely, kdy za normálních podmínek použití dochází k vědomým únikům do životního prostředí, je třeba vzít v úvahu všechny použitelné normy a pokyny, aby tyto úniky měly minimální rozsah.Článek 4Registr zvláštních výjimek1. Zřizuje se registr smluvních stran pro účely identifikování smluvních stran, které mají zvláštní výjimky uvedené v příloze A nebo příloze B. Tento registr neuvádí smluvní strany používající ustanovení v příloze A nebo příloze B, která mohou být uplatněna všemi smluvními stranami. Registr je udržován sekretariátem a je přístupný veřejnosti.2. Registr obsahuje:a) seznam typů zvláštních výjimek odvozených z přílohy A a přílohy B;b) seznam smluvních stran, které mají zvláštní výjimku uvedenou v příloze A nebo v příloze B, ac) seznam termínů ukončení platnosti pro každou registrovanou zvláštní výjimku.3. Kterýkoliv stát, když se stane smluvní stranou, může prostřednictvím písemného oznámení sekretariátu zaregistrovat jeden nebo více typů zvláštních výjimek uvedených v příloze A nebo v příloze B.4. Pokud není uvedeno smluvní stranou v registru dřívější datum nebo není povoleno prodloužení podle odstavce 7, všechny registrace zvláštních výjimek ukončí svou platnost pro určitou chemickou látku po pěti letech ode dne vstupu této úmluvy v platnost.5. Konference smluvních


text: stran na svém prvním zasedání rozhodne o postupu přezkoumání zápisů do registru.6. Před přezkoumáním zápisu do registru předloží dotčená smluvní strana sekretariátu zprávu odůvodňující její přetrvávající potřebu registrace této výjimky. Sekretariát zpřístupní zprávu všem smluvním stranám. Přezkoumání registrace se provádí na základě všech dostupných informací. Následně, pokud to bude považovat za vhodné, může konference smluvních stran udělit dotčené smluvní straně doporučení.7. Konference smluvních stran může na žádost dotčené smluvní strany rozhodnout o prodloužení platnosti zvláštní výjimky na dobu až pěti let. Konference smluvních stran při tomto rozhodování respektuje zvláštní situaci smluvních stran rozvojových zemí a zemí s přechodnou ekonomikou.8. Smluvní strana může kdykoli stáhnout z registru zápis zvláštní výjimky písemným oznámením sekretariátu. Stažení vstupuje v platnost dnem uvedeným v oznámení.9. Pokud již žádná smluvní strana nemá zaregistrován určitý typ zvláštní výjimky, nelze vzhledem k tomu učinit žádné nové registrace.Článek 5Opatření pro omezení nebo odstranění úniků při nezamýšlené výroběKaždá smluvní strana učiní minimálně následující opatření, aby omezila celkové úniky z antropogenních zdrojů z každé chemické látky uvedené v příloze C, a to s cílem úniky dále minimalizovat a tam, kde je to možné, je zcela odstranit:a) vytvoří plán činností nebo případně regionální nebo subregionální plán činností v průběhu dvou let ode dne vstupu této úmluvy v platnost a následně jej zavede jako část svého prováděcího plánu uvedeného v článku 7, určeného pro identifikování, charakterizování a označení úniků chemických látek uvedených v příloze C a pro usnadnění provádění písmen b) až e). Plán činností má obsahovat tyto položky:i) vyhodnocení skutečných a předpokládaných úniků, včetně vytvoření a aktualizace evidence zdrojů a odhadů úniků se zřetelem na kategorie zdrojů uvedené v příloze C,ii) vyhodnocení účinnosti zákonů a politik smluvní strany, pokud jde o kontrolu těchto úniků,iii) strategie pro splnění závazků tohoto odstavce, berouce v úvahu vyhodnocení v pododstavcích i) a ii),iv) kroky pro podporu výchovy a výcviku s ohledem na tyto strategie a uvědomování si jich,v) přezkoumání těchto strategií a jejich úspěchů každých pět let z hlediska splnění závazků tohoto odstavce; tato přezkoumání se zahrnou do zpráv předkládaných podle článku 15,vi) rozvrh provádění plánu činností, včetně strategií a opatření v něm uvedených;b) podpoří používání vhodných, proveditelných a účelných opatření, jimiž může být rychle dosaženo skutečného a významného snížení úrovně úniků nebo odstranění zdroje úniků;c) podpoří rozvoj a tam, kde se to zdá být vhodné, bude požadovat použití náhradních nebo upravených materiálů, výrobků a postupů k prevenci vzniku a úniků chemických látek uvedených v příloze C, a to s přihlédnutím k obecným zásadám uvedeným v příloze C pro předcházení a omezování úniků a k pokynům, které mají být přijaty rozhodnutím konference smluvních stran;d) podpoří a v souladu s rozvrhem provádění plánu činností bude požadovat použití nejlepších dostupných technik pro nové zdroje v rámci kategorií zdrojů, které smluvní strana uvedla jako spolehlivé pro tuto činnost ve svém plánu činností, zvláště s počátečním zaměřením na kategorie zdrojů uvedené v části II přílohy C. Požadavek na použití nejlepší dostupné techniky pro nové zdroje v kategoriích uvedených v části II této přílohy se zavede postupně, jakmile to bude proveditelné,


text: ale nejpozději do čtyř let po vstupu v platnost této úmluvy pro tuto smluvní stranu. Smluvní strany podpoří pro vyjmenované kategorie použití nejlepších postupů šetrných k životnímu prostředí. Smluvní strany by měly při použití nejlepší dostupné techniky a nejlepších postupů šetrných k životnímu prostředí vycházet z obecných zásad pro preventivní opatření a snížení úniků uvedených v této příloze a pokynů pro nejlepší dostupné techniky a nejlepší postupy šetrné k životnímu prostředí, které mají být přijaty rozhodnutím konference smluvních stran;e) v souladu se svým plánem činností podpoří použití nejlepších dostupných technik a nejlepších postupů šetrných k životnímu prostředí:i) pro stávající zdroje v rámci kategorií zdrojů uvedených v části II přílohy C a v rámci těch kategorií zdrojů, jak jsou uvedeny v části III přílohy C, aii) pro nové zdroje v rámci těch kategorií zdrojů, jak jsou uvedeny v části III přílohy C, které smluvní strana neoznačila podle pismene d).Při použití nejlepší dostupné techniky a nejlepších postupů šetrných k životnímu prostředí by smluvní strany měly vzít v úvahu obecné zásady pro preventivní opatření a snížení úniků v příloze C a pokyny pro nejlepší dostupné techniky a nejlepší postupy šetrné k životnímu prostředí, které mají být přijaty rozhodnutím konference smluvních stran;f) pro účely tohoto odstavce a přílohy C:i) se "nejlepšími dostupnými technikami" rozumí nejúčinnější a pokročilé stadium vývoje činností a jejich provozních metod, které ukazují praktickou vhodnost určitých technik k vytváření základu pro stanovení mezních hodnot úniků, jejichž smyslem je předejít únikům a tam, kde to není proveditelné, obecně omezit úniky chemických látek uvedených v části I přílohy C a jejich dopad na životní prostředí jako celek. V tomto směru:ii) "techniky" zahrnují jak používanou technologii, tak způsob, jakým je zařízení navrženo, stavěno, udržováno, provozováno a vyřazováno z provozu,iii) se "dostupnými technikami" rozumějí takové techniky, které jsou dostupné pro provozovatele a které jsou vyvinuty v rozsahu umožňujícím zavedení v příslušném průmyslovém odvětví za ekonomicky a technicky přijatelných podmínek při zvážení nákladů a výhod, aiv) se "nejlepšími" rozumějí nejúčinnější při dosažení vysoké obecné úrovně ochrany životního prostředí jako celku,v) se "nejlepšími postupy šetrnými k životnímu prostředí" rozumí používání nejvhodnější kombinace kontrolních opatření a strategií šetrných k životnímu prostředí,vi) se "novým zdrojem" rozumí jakýkoli zdroj, jehož stavba nebo podstatná úprava je zahájena nejméně rok po dni:a. vstupu této úmluvy v platnost pro dotčenou smluvní stranu nebob. vstupu v platnost změny přílohy C pro dotčenou smluvní stranu, kde se zdroj stává předmětem ustanovení této úmluvy pouze na základě této změny;g) mezní hodnoty úniků nebo provozní normy mohou být použity smluvní stranou pro splnění jejích závazků týkajících se nejlepších dostupných technik podle tohoto odstavce.Článek 6Opatření pro omezení nebo odstranění úniků z rezervních zásob a odpadů1. Pro zajištění toho, aby rezervní zásoby chemických látek uvedených buď v příloze A, nebo v příloze B nebo rezervní zásoby tyto chemické látky obsahující a odpady, včetně výrobků a zboží, které se následně stávají odpadem a sestávají se, obsahují nebo jsou znečištěné chemickými látkami uvedenými v přílohách A, B nebo C, byly obhospodařovány způsobem chránícím lidské zdraví a životní prostředí, každá smluvní strana:a)


text: vypracuje příslušné strategie pro identifikaci:i) rezervních zásob sestávajících se nebo obsahujících chemické látky uvedené v příloze A nebo příloze B aii) používaných výrobků a zboží a odpadů sestávajících se, obsahujících nebo znečištěných chemickými látkami uvedenými v přílohách A, B nebo C;b) identifikuje, s cílem širšího využití, rezervní zásoby sestávající se nebo obsahující chemické látky uvedené buď v příloze A, nebo v příloze B na základě strategií odpovídajících pismenu a);c) provozuje rezervní zásoby vhodným, bezpečným, účinným a z hlediska životního prostředí správným způsobem. Rezervní zásoby chemických látek uvedených buď v příloze A, nebo v příloze B potom, kdy již není povoleno, aby byly dále používány podle kterékoli zvláštní výjimky uvedené v příloze A nebo podle kterékoli zvláštní výjimky nebo přijatelného účelu uvedených v příloze B, kromě rezervních zásob, na které se vztahuje povolení, aby byly vyváženy podle čl. 3 odst. 2, jsou považovány za odpad a nakládá se s nimi ve smyslu písmene d);d) učiní patřičná opatření, aby takovéto odpady, včetně výrobků a zboží, které se stávají následně odpadem:i) byly zpracovávány, shromažďovány, přepravovány a skladovány způsobem vyhovujícím životnímu prostředí,ii) byly odstraňovány takovým způsobem, že obsah perzistentních organických znečišťujících látek je odbourán nebo nevratně přeměněn na takové látky, které nevykazují vlastnosti perzistentních organických znečišťujících látek, nebo aby byly odstraňovány jiným způsobem šetrným k životnímu prostředí, pokud zničení nebo nevratná přeměna nepředstavují z hlediska životního prostředí přednostní řešení nebo jestliže obsah perzistentních organických znečišťujících látek je nízký, přičemž je třeba vycházet z mezinárodních pravidel, norem a pokynů, včetně těch, které mohou být vytvořeny na základě odstavce 2, a příslušných globálních a regionálních režimů řídících nakládání s nebezpečnými odpady,iii) nebyly odstraňovány metodami, které by mohly vést k obnově, recyklaci, rekultivaci, přímému opětovnému použití nebo alternativnímu použití perzistentních organických znečišťujících látek, aiv) byly vyváženy přes hranice států pouze při dodržování příslušných mezinárodních pravidel, norem a pokynů;e) vyvine úsilí k vytvoření vhodné strategie pro identifikaci míst znečištěných chemickými látkami uvedenými v přílohách A, B nebo C; jestliže se provádí asanace takovýchto míst, musí být prováděna způsobem šetrným k životnímu prostředí.2. Konference smluvních stran úzce spolupracuje s příslušnými orgány Basilejské úmluvy o kontrole pohybu nebezpečných odpadů přes hranice států a jejich zneškodňování, aby mimo jiné:a) byly stanoveny úrovně pro zneškodňování nebo nevratnou přeměnu látek, jimiž se prokáže, že nejsou vykazovány charakteristiky perzistentních organických znečišťujících látek vymezené v odstavci 1 přílohy D;b) bylo určeno, které shora zmíněné metody zneškodňování jsou považovány za šetrné k životnímu prostředí, ac) byly v případě potřeby stanoveny úrovně koncentrací chemický látek uvedených v přílohách A, B a C za účelem určení nízkého obsahu perzistentních organických znečišťujících látek uvedeného v odst. 1 písm. d) pododstavci ii).Článek 7Prováděcí plány1. Každá smluvní strana:a) vytvoří a vynasnaží se zavést prováděcí plán k plnění svých závazků v rámci této úmluvy;b) předloží svůj prováděcí plán konferenci smluvních stran do dvou let ode dne, kdy pro ni tato úmluva vstoupí v platnost, ac) pravidelně přezkoumá a provede v případě potřeby aktualizaci svého prováděcího plánu, a to způsobem stanoveným rozhodnutím konference smluvních stran.2. Smluvní strany spolupracují v případě potřeby přímo nebo


text: prostřednictvím globálních, regionálních nebo subregionálních organizací a konzultují s dalšími vnitrostátními zúčastněnými stranami, včetně ženských organizací a skupin zapojených do problematiky zdraví dětí, s cílem zjednodušit vytváření, uplatňování a aktualizaci svých prováděcích plánů.3. Smluvní strany se vynasnaží využít a v případě potřeby vytvořit prostředky pro začlenění vnitrostátních prováděcích plánů pro perzistentní organické znečišťující látky do svých strategií udržitelného rozvoje.Článek 8Zařazení chemických látek do příloh A, B a C1. Smluvní strana může předložit sekretariátu návrh na zařazení chemické látky do příloh A, B a nebo C. Návrh obsahuje informaci stanovenou v příloze D. Při vypracování návrhu mohou smluvní straně pomáhat ostatní smluvní strany nebo sekretariát.2. Sekretariát ověří, zda návrh obsahuje informace stanovené v příloze D. Jestliže sekretariát usoudí, že návrh obsahuje informace takto stanovené, postoupí návrh Výboru pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek.3. Výbor prozkoumá návrh a pružným a průhledným způsobem použije kontrolní kritéria stanovená v příloze D, přičemž zváží všechny poskytnuté informace komplexním a vyváženým způsobem.4. Jestliže výbor rozhodne, že:a) hodnotící kritéria byla splněna, učiní prostřednictvím sekretariátu návrh a zprostředkuje vyhodnocení výboru všem smluvním stranám a pozorovatelům a vyzve je k předání informací stanovených v příloze E, nebob) hodnotící kritéria nebyla splněna, informuje prostřednictvím sekretariátu všechny smluvní strany a pozorovatele a učiní návrh a zpřístupní vyhodnocení výboru všem smluvním stranám a návrh odloží.5. Kterákoli smluvní strana může opětovně předložit výboru návrh, který byl výborem odložen podle odstavce 4. Opětovné předložení může obsahovat jakékoli zájmy smluvní strany a rovněž odůvodnění pro dodatečné posouzení výborem. Jestliže výbor ve smyslu postupu návrh opět odloží, smluvní strana může vyžadovat rozhodnutí výboru a konference smluvních stran zváží tuto záležitost na svém příštím zasedání. Konference smluvních stran může na základě hodnotících kritérií v příloze D a s ohledem na vyhodnocení výboru a všechny dodatečné informace poskytnuté smluvní stranou nebo pozorovatelem rozhodnout, že návrh by měl být projednán.6. Když výbor rozhodl, že hodnotící kritéria byla splněna, nebo konference smluvních stran rozhodla, že návrh má být projednán, výbor opětovně přezkoumá návrh, přičemž vezme v úvahu všechny závažné dodatečně obdržené informace a připraví návrh profilu rizika v souladu s přílohou E. Tento návrh zprostředkuje prostřednictvím sekretariátu všem smluvním stranám a pozorovatelům, shromáždí od nich technické připomínky a po jejich zvážení dokončí profil rizika.7. Jestliže, na základě profilu rizika provedeného v souladu s přílohou E, výbor rozhodne, že:a) chemická látka pravděpodobně způsobí jako výsledek svého rozsáhlého přenosu v životním prostředí význačné nepříznivé vlivy na lidské zdraví nebo na životní prostředí, a to takové, že globální opatření má své opodstatnění, návrh se projedná. Nedostatek úplné vědecké jistoty nebrání tomu, aby byl návrh projednán. Výbor si prostřednictvím sekretariátu vyžádá informace od všech smluvních stran a pozorovatelů, které se týkají úvah vymezených v příloze F. Potom připraví vyhodnocení rizik, které obsahuje analýzu možných kontrolních opatření pro chemickou látku v souladu s touto přílohou, nebob) návrh nebude projednán, pak zpřístupní prostřednictvím sekretariátu všem smluvním stranám a pozorovatelům profil rizika a návrh odloží.8. Pro každý odložený návrh podle odst. 7 písm. b) může smluvní strana požadovat, aby konference smluvních stran zvážila možnost nařídit výboru, aby


text: si vyžádal od navrhující smluvní strany a ostatních smluvních stran dodatečné informace, a to do uplynutí jednoho roku. Po této době a na základě všech obdržených informací výbor znovu zváží návrh podle odstavce 6 s tím, že přednost rozhodnout má konference smluvních stran. Jestliže výbor podle tohoto postupu návrh opět odloží, smluvní strana může vyžadovat rozhodnutí výboru a konference smluvních stran zváží tento problém na svém příštím zasedání. Konference smluvních stran může na základě profilu rizika připraveného v souladu s přílohou E a s ohledem na vyhodnocení výboru a všech dodatečných informací poskytnutých kteroukoli smluvní stranou nebo provozovatelem rozhodnout, že návrh by měl být projednán. Jestliže konference smluvních stran rozhodne, že návrh bude projednán, výbor připraví vyhodnocení rizik.9. Výbor doporučí na základě profilu rizika podle odstavce 6 a vyhodnocení rizik podle odst. 7 písm. a) nebo odstavce 8, zda chemická látka má být konferencí smluvních stran vzata v úvahu pro zařazení do příloh A, B nebo C. Konference smluvních stran se zřetelem na doporučení výboru a se zvážením veškeré vědecké nejistoty rozhodne z hlediska bezpečnosti, zda zařadit chemickou látku do příloh A, B nebo C a vymezit pro ni příslušná kontrolní opatření.Článek 9Výměna informací1. Každá smluvní strana umožní nebo provede výměnu informací týkajících se:a) snížení nebo odstranění výroby, použití a úniků perzistentních organických znečišťujících látek ab) alternativ za perzistentní organické znečišťující látky, včetně informací týkajících se jejich rizik a rovněž ekonomických a sociálních nákladů na ně.2. Smluvní strany si vymění informace podle odstavce 1 přímo nebo prostřednictvím sekretariátu.3. Každá smluvní strana určí národní kontaktní místo pro výměnu těchto informací.4. Sekretariát poslouží jako středisko výměny informací o perzistentních organických znečišťujících látek, včetně informací poskytovaných smluvními stranami, mezivládními organizacemi a nevládními organizacemi.5. Pro účely této úmluvy se informace o zdraví a bezpečnosti lidí a o životním prostředí nepovažují za tajné. Smluvní strany, které si vyměňují jiné informace podle této úmluvy, chrání jakékoli tajné informace tak, jak bylo vzájemně odsouhlaseno.Článek 10Veřejné informace, osvěta a vzdělávání1. Každá smluvní strana v rámci svých možností prosazuje a usnadňuje:a) osvětu svých tvůrců politik a těch, kdo přijímají rozhodnutí týkající se perzistentních organických znečišťujících látek;b) zveřejňování všech dostupných informací o perzistentních organických znečišťujících látkách, berouc v úvahu čl. 9 odst. 5;c) vytváření a zavádění vzdělávacích a osvětových programů pro veřejnost, které se týkají perzistentních organických znečišťujících látek, jejich vlivů na zdraví a životní prostředí i jejich alternativ, zvláště se zaměřením na ženy, děti a na méně vzdělané;d) účast veřejnosti při řešení problematiky perzistentních organických znečišťujících látek a jejich vlivů na zdraví a životní prostředí a při rozvíjení přiměřených odpovědností, včetně příležitostí pro poskytování vstupních dat na vnitrostátní úrovni, pokud jde o provádění této úmluvy;e) vyškolení pracovníků, vědeckých pracovníků, vzdělavatelů a technického a řídícího personálu;f) vytváření a výměnu materiálů týkajících se vzdělávání a osvěty na vnitrostátní a mezinárodní úrovni ag) vytváření a uplatňování vzdělávacích a školicích programů na vnitrostátní a mezinárodní úrovní.2. Každá smluvní strana zajistí v rámci svých možností, aby veřejnost měla přístup k veřejným informacím podle odstavce 1 a aby tyto informace byly aktualizovány.3. Každá smluvní strana