text:
oblasti sledování a prosazování, a činnosti ke zvyšování povědomí s cílem potírat nezákonný obchod s ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin uvedenými v úmluvě CITES a v příslušných případech s dalšími ohroženými druhy;
 c)
 v příslušných případech provádí rozhodnutí přijatá podle mezinárodních dohod uvedených v odstavci 1, a to i prostřednictvím právních předpisů, strategií, plánů a programů, a
 d)
 na dvoustranné a mnohostranné úrovni uskutečňuje výměnu informací a konzultace s druhou stranou o záležitostech významných pro tento článek včetně obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy a s produkty vyrobenými z přírodních zdrojů, oceňování, mapování a posuzování ekosystémů a souvisejících služeb a přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivého a rovného rozdělení přínosů plynoucích z jejich využívání.
 ČLÁNEK 16.7
 Udržitelné obhospodařování lesů a obchod se dřevem a dřevařskými výrobky
 1. Strany uznávají význam a úlohu obchodu a investic při zajišťování zachování a udržitelného obhospodařování lesů.
 2. V této souvislosti strany:
 a)
 podporují zachování a udržitelné obhospodařování lesů a obchod se dřevem a výrobky ze dřeva vytěženého v souladu s právními předpisy země, kde probíhá těžba;
 b)
 přispívají k boji proti nezákonné těžbě dřeva a souvisejícímu obchodu, v příslušných případech včetně obchodu se třetími zeměmi, a
 c)
 na dvoustranné a mnohostranné úrovni si vyměňují informace a sdílejí zkušenosti s cílem podpořit zachování a udržitelné obhospodařování lesů a obchod s legálně vytěženým dřevem a dřevařskými výrobky, jakož i potírat nezákonnou těžbu dřeva.
 ČLÁNEK 16.8
 Obchod, udržitelné využívání rybolovných zdrojů a udržitelná akvakultura
 1. Strany uznávají význam a úlohu obchodu a investic při zajišťování zachování a udržitelného využívání a řízení rybolovných zdrojů, zachování mořských ekosystémů a podpoře odpovědné a udržitelné akvakultury.
 2. V této souvislosti strany:
 a)
 dodržují Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu, Dohodu k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři podepsanou v Římě dne 24. listopadu 1993 a Dohodu o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací podepsanou v New Yorku dne 4. srpna 1995, přijímají opatření v zájmu plnění cílů a dodržování zásad kodexu chování pro odpovědný rybolov přijatého na konferenci Organizace pro výživu a zemědělství dne 31. října 1995, podporují provádění opatření přístavních států na celosvětové i regionální úrovni a v příslušných případech podporují třetí země v ratifikaci, přijímání a schvalování příslušných mezinárodních nástrojů, jichž jsou obě strany stranami, nebo v přistoupení k nim;
 b)
 podporují zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů prostřednictvím příslušných mezinárodních organizací nebo subjektů, jichž se obě strany účastní, včetně regionálních organizací pro řízení rybolovu, případně prostřednictvím účinného sledování, kontroly nebo prosazování usnesení, doporučení nebo opatření regionálních organizací pro řízení rybolovu a zavedení jejich systému dokumentace úlovků nebo certifikačního systému;
 c)
 přijmou a provádějí příslušné účinné nástroje pro potírání nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, a to i prostřednictvím právních nástrojů a případně kontroly, sledování a prosazování předpisů, jakož i opatření pro řízení kapacity, přičemž uznávají, že dobrovolné sdílení informací o nezákonném, nehlášeném a neregulovaném rybolovu


text:
zlepší účinnost těchto nástrojů v potírání nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, a podtrhují zásadní úlohu členů regionálních organizací pro řízení rybolovu, kteří mají významné trhy v oblasti rybolovu, ke stimulaci udržitelného využívání rybolovných zdrojů a
 d)
 podporují rozvoj udržitelné a odpovědné akvakultury s přihlédnutím k jejím hospodářským, sociálním a environmentálním aspektům.
 ČLÁNEK 16.9
 Vědecké informace
 Při přípravě a provádění opatření zaměřených na ochranu životního prostředí nebo pracovních podmínek, které mohou mít vliv na obchod nebo investice, strany zohlední dostupné vědecké a technické informace, a v případě potřeby příslušné mezinárodní normy, pokyny č. doporučení, jakož i přístup předběžné opatrnosti.
 ČLÁNEK 16.10
 Transparentnost
 Každá strana zajistí, aby jakékoli obecně použitelné opatření, jež sleduje cíle této kapitoly, bylo v souladu s jejími vnitrostátními právními předpisy a kapitolou 17 spravována transparentním způsobem, jenž zahrnuje poskytnutí přiměřených možností a dostatečné lhůty k připomínkám veřejnosti a zveřejnění těchto opatření.
 ČLÁNEK 16.11
 Přezkum dopadů na udržitelnost
 Strany uznávají důležitost společně nebo individuálně prováděného přezkumu, sledování a posuzování dopadu provádění této dohody na udržitelný rozvoj prostřednictvím svých příslušných procesů a orgánů, jakož i těch, které byly zřízeny touto dohodou.
 ČLÁNEK 16.12
 Spolupráce
 Strany uznávají význam spolupráce v obchodních a investičních aspektech politik v oblasti životního prostředí a práce za účelem dosažení cílů této dohody a v tomto ohledu mohou mimo jiné:
 a)
 spolupracovat na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni v oblasti ochrany životního prostředí a práce, a to i prostřednictvím příslušných mezinárodních organizací nebo subjektů, jichž se obě strany účastní;
 b)
 spolupracovat na posuzování vzájemného dopadu mezi obchodem a životním prostředím a obchodem a oblastí práce, jakož i na zjišťování způsobů, jak tento dopad zlepšovat, zmírňovat nebo mu předcházet s přihlédnutím k výsledkům sledování a hodnocení provedeného stranami, například posuzování dopadů na udržitelnost, pokud jde o Evropskou unii;
 c)
 způsobem, který je v souladu s touto dohodou, spolupracovat s cílem usnadnit a podporovat obchod s ekologickým zbožím a službami a investice do nich, a to i prostřednictvím výměny informací;
 d)
 spolupracovat na systémech označování, mimo jiné prostřednictvím výměny informací týkajících se ekoznaček, jakož i dalších opatření a iniciativ, které přispívají k udržitelnosti, jako jsou případně i systémy spravedlivého a etického obchodu;
 e)
 spolupracovat s cílem podporovat sociální odpovědnost podniků, zejména pomocí výměny informací a osvědčených postupů, a to i pokud jde o dodržování, provádění a šíření mezinárodně uznávaných pokynů a zásad a navazující opatření;
 f)
 spolupracovat na obchodních aspektech agendy důstojné práce MOP;
 g)
 spolupracovat na obchodních aspektech mnohostranných dohod o životním prostředí, mimo jiné prostřednictvím výměny názorů a informací o provádění úmluvy CITES a pomocí technické a celní spolupráce;
 h)
 spolupracovat na obchodních aspektech mezinárodního režimu v oblasti změny klimatu, včetně prostředků podpory nízkouhlíkových technologií, dalších technologií šetrných ke klimatu a energetické účinnosti;
 i)
 spolupracovat s cílem podpořit zachování a udržitelné využívání biologické rozmanitosti, včetně boje proti nezákonnému obchodu s ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin;
 j)
 spolupracovat s cílem podpořit zachování a udržitelné obhospodařování lesů a obchod s legálně vytěženým dřevem a dřevařskými výrobky a potírat nezákonnou těžbu dřeva a
 k)
 spolupracovat na dvoustranném

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
základě nebo prostřednictvím příslušných mezinárodních organizací nebo subjektů, jichž se obě strany účastní, s cílem podporovat udržitelné postupy rybolovu a akvakultury a obchod s legálně získanými rybolovnými zdroji, jakož i potírat nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov.
 ČLÁNEK 16.13
 Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj
 1. Za účinné provádění a fungování této kapitoly je odpovědný Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj zřízený podle článku 22.3 (dále v této kapitole jen „výbor“).
 2. Výbor plní tyto úkoly:
 a)
 provádí přezkum a sleduje provádění a fungování této kapitoly, a pokud to je nutné, předkládá Smíšenému výboru ke zvážení vhodná doporučení týkající se čl. 22.1 odst. 5 písm. d);
 b)
 zvažuje jakékoli jiné záležitosti související s touto kapitolou, na nichž se strany dohodnou;
 c)
 je v kontaktu s občanskou společností (128) ohledně provádění této kapitoly;
 d)
 vykonává další úkoly, kterými jej pověří Smíšený výbor podle čl. 22.1 odst. 5 písm. b) a
 e)
 hledá způsoby řešení neshod mezi stranami ohledně výkladu nebo provádění této kapitoly, mimo jiné prostřednictvím postupů podle čl. 16.17 odst. 5 (129).
 3. Výbor se sejde do jednoho roku ode dne vstupu této dohody v platnost. Následně se výbor schází v souladu s čl. 22.3 odst. 3 písm. a), aniž jsou dotčeny postupy podle čl. 16.17 odst. 5.
 4. Výbor bude usilovat o soudržnost a spolupráci mezi jeho prací a činnostmi MOP a příslušných mnohostranných environmentálních organizací nebo subjektů.
 ČLÁNEK 16.14
 Kontaktní místa
 Každá strana po vstupu této dohody v platnost urč. kontaktní místo pro snazší komunikaci mezi stranami o jakékoli otázce týkající se této kapitoly a druhé straně oznámí jeho kontaktní údaje včetně informací týkajících se příslušných úředníků. Strany se neprodleně vzájemně uvědomí o jakékoli změně těchto kontaktních údajů.
 ČLÁNEK 16.15
 Domácí poradní skupina
 1. Každá strana svolá zasedání své nové nebo stávající domácí poradní skupiny nebo skupin ohledně hospodářských, sociálních a environmentálních otázek týkajících se této kapitoly a konzultuje s touto skupinou nebo skupinami v souladu se svými právními předpisy a postupy.
 2. Každá strana odpovídá za to, aby bylo v poradní skupině nebo skupinách zajištěno vyvážené zastoupení nezávislých hospodářských, sociálních a environmentálních zúčastněných stran, včetně organizací zaměstnavatelů a zaměstnanců a environmentálních skupin.
 3. Poradní skupina nebo skupiny každé strany se mohou scházet z vlastní iniciativy a vyjadřovat stanoviska k provádění této kapitoly nezávisle na dané straně a předkládat jí tato stanoviska.
 ČLÁNEK 16.16
 Společný dialog s občanskou společností
 1. Strany iniciují společný dialog s organizacemi občanské společnosti nacházejícími se na jejich území včetně členů jejich domácích poradních skupin uvedených v článku 16.15 (dále v této kapitole jen „společný dialog“) s cílem společně diskutovat o této kapitole.
 2. V rámci společného dialogu strany podle potřeby podporují vyvážené zastoupení relevantních zúčastněných stran, včetně nezávislých organizací, které zastupují hospodářské, environmentální a sociální zájmy, a případně i dalších relevantních organizací.
 3. Společný dialog proběhne nejpozději rok ode dne vstupu této dohody v platnost. Poté se bude společný dialog konat pravidelně, pokud se strany nedohodnou jinak. Před první schůzkou společného dialogu se strany dohodnou na jeho fungování. Účastnit se společného dialogu je možné


text:
za pomoci jakýchkoli vhodných komunikačních prostředků, na nichž se strany dohodnou.
 4. Strany poskytnou společnému dialogu informace o provádění této kapitoly. Názory a stanoviska společného dialogu mohou být předloženy výboru a mohou být zpřístupněny veřejnosti.
 ČLÁNEK 16.17
 Vládní konzultace
 1. V případě neshody mezi stranami ohledně jakékoli záležitosti týkající se výkladu nebo provádění této kapitoly mohou strany využít pouze postupy stanovené v tomto článku a v článku 16.18. Ustanovení této kapitoly nejsou předmětem řešení sporů podle kapitoly 21.
 2. Strana může písemně požádat druhou stranu o konzultace ohledně jakékoli záležitosti týkající se výkladu a provádění této kapitoly. Strana požadující konzultace svou žádost odůvodní, včetně identifikace dané záležitosti a uvedení jejího skutkového a právního základu, jakož i příslušných ustanovení této kapitoly.
 3. Pokud strana požádá o konzultace podle odstavce 2, druhá strana neprodleně odpoví a zahájí konzultace s cílem vyřešit danou záležitost k vzájemné spokojenosti.
 4. Během konzultací poskytne každá strana informace dostačující k tomu, aby bylo možné danou záležitost zcela přezkoumat. Strany vezmou v úvahu činnosti MOP a dalších relevantních mezinárodních organizací nebo subjektů, jichž se obě strany účastní, a podle potřeby mohou strany požádat na ad hoc základě tyto mezinárodní organizace nebo subjekty č. další odborníky o radu. Strany projednají vhodná opatření, jež by se měla provést, a vezmou při tom v úvahu tyto rady.
 5. Pokud se během konzultací vedených v souladu s odstavci 2 až 4 nedosáhne řešení, na žádost jedné strany se neprodleně svolá výbor, aby danou záležitost zvážil.
 6. Strany zajistí, aby řešení dosažená prostřednictvím konzultací podle tohoto článku byla společně zpřístupněna veřejnosti, pokud se strany nedohodnou jinak.
 ČLÁNEK 16.18
 Panel odborníků
 1. Nevyřeší-li strany záležitost týkající se výkladu nebo provádění relevantních článků této kapitoly k vzájemné spokojenosti nejpozději do 75 dnů od data podání žádosti jedné strany o svolání výboru podle čl. 16.17 odst. 5, může strana požádat, aby byl svolán panel odborníků a danou záležitost přezkoumal v souladu s mandátem uvedeným v odstavci 2. Tato žádost se podává písemně prostřednictvím kontaktního místa druhé strany uvedeného v článku 16.14 a musí obsahovat odůvodnění žádosti včetně identifikace sporné záležitosti a uvedení jejího skutkového a právního základu.
 2. Výbor schválí do jednoho roku ode dne vstupu této dohody v platnost svůj jednací řád a mandát panelu odborníků. Jednací řád stanoví postupy pro zjišťování relevantních informací. Panel vykládá příslušné články této kapitoly v souladu se zvykovými pravidly výkladu mezinárodního práva veřejného, včetně pravidel kodifikovaných Vídeňskou úmluvou o smluvním právu uzavřenou ve Vídni dne 23. května 1969. Do vypracování tohoto jednacího řádu a mandátu se použije obdobně jednací řád uvedený v článku 21.30, a pokud se strany nejpozději do pěti dnů ode dne ustavení panelu nedohodnou jinak, bude jeho mandátem:
 „s ohledem na příslušné články kapitoly 16 přezkoumat záležitost, která mu byla předložena v žádosti o ustavení panelu odborníků, a vydat zprávu v souladu s čl. 16.18 odst. 5, v níž vysloví doporučení k vyřešení dané záležitosti“.
 3. Panel odborníků může získávat informace z jakéhokoli zdroje, jejž považuje za vhodný. V záležitostech týkajících se nástrojů MOP nebo mnohostranných


text:
dohod o životním prostředí by si měl vyžádat informace a rady od příslušných mezinárodních organizací nebo subjektů. Veškeré informace získané podle tohoto odstavce budou předloženy stranám k připomínkování.
 4. Panel se skládá ze tří odborníků. Tito odborníci jsou vybíráni v souladu s písmeny a) až e).
 a)
 Odborníci musí mít relevantní odborné nebo právní znalosti v otázkách, o nichž se pojednává v této kapitole. Musí být nezávislí, nesmí být spojeni s žádnou ze stran a nesmí jednat podle jejích pokynů. Musí svou funkci zastávat jako soukromé osoby a nesmí jednat podle pokynů žádné organizace nebo vlády ani být žádným způsobem zapojeni do dané záležitosti.
 b)
 Každá strana nejpozději do 45 dnů ode dne obdržení žádosti o svolání panelu jmenuje jednoho odborníka, který může být státním příslušníkem této strany, a navrhne nejvýše tři kandidáty na funkci předsedy panelu. Předseda není státním příslušníkem žádné ze stran. Strany se dohodnou na osobě předsedy a jmenují jej z navržených kandidátů nejpozději do 15 dnů po uplynutí lhůty 45 dnů.
 c)
 Pokud některá strana nejmenovala odborníka nebo pokud se strany nedohodly na osobě předsedy nebo jej nejmenovaly v souladu s písmenem b), odborníci nebo dosud nejmenovaný předseda musí být vybráni nejpozději do 15 dnů po uplynutí 15denní lhůty stanovené v písmenu b) losem z kandidátů navržených podle písmene d).
 d)
 Výbor do jednoho roku ode dne vstupu této dohody v platnost sestaví seznam nejméně 10 osob, které jsou ochotny a schopny působit jako odborníci podle tohoto článku a které splňují kvalifikační požadavky stanovené v písmenu a). Tento seznam sestává ze tří dílčích seznamů: jednoho za každou stranu a jednoho seznamu osob, které nejsou státními příslušníky žádné strany a které budou vykonávat funkci předsedy panelu. Každá strana vybere na svůj dílč. seznam nejméně tři osoby pro výkon funkce odborníků. Pokud se strany nedohodnou jinak, společně vyberou na dílč. seznam kandidátů na předsedu čtyři osoby. Výbor zajistí, aby byl počet osob na seznamu vždy udržován na úrovni požadované podle tohoto písmene.
 e)
 Za datum ustavení panelu se považuje den, kdy byl jmenován předseda.
 5. Panel odborníků předloží stranám průběžnou a závěrečnou zprávu obsahující zjištěné skutečnosti, výklad č. použitelnost příslušných článků a základní odůvodnění svých zjištění a doporučení. Nejpozději do 45 dnů ode dne přijetí průběžné zprávy, která musí být vydána nejpozději do 90 dnů ode dne ustavení panelu, mohou strany předložit písemné připomínky k této zprávě. Po zvážení těchto případných písemných připomínek může panel odborníků zprávu upravit a provést jakákoli další zjišťování, jež považuje za vhodná. Závěrečná zpráva musí být vydána nejpozději do 180 dnů ode dne ustavení panelu, pokud předseda panelu nevyrozumí písemně strany, že tuto lhůtu není možno dodržet. V tom případě musí být závěrečná zpráva vydána nejpozději do 200 dnů ode dne ustavení panelu, pokud se strany nedohodnou jinak. Závěrečná zpráva musí být zpřístupněna veřejnosti. Strany zajistí ochranu důvěrných informací.
 6. Strany projednají kroky č. opatření k vyřešení dané záležitosti a vezmou při tom v úvahu závěrečnou zprávu panelu a jeho návrhy. Nejpozději do tří měsíců ode dne vydání závěrečné zprávy informuje každá strana


text:
druhou stranu a svou domácí poradní skupinu nebo skupiny o všech návazných krocích nebo opatřeních. Výbor návazné kroky nebo opatření sleduje. Domácí poradní skupina nebo skupiny a společný dialog mohou výboru předložit své připomínky v tomto ohledu.
 ČLÁNEK 16.19
 Přezkum
 1. Výbor podle potřeby projednává provádění a fungování institucionálních ustanovení a ustanovení o konzultacích obsažených v článcích 16.13, 16.17 a 16.18, mimo jiné s ohledem na zkušenosti získané při provádění a fungování této kapitoly a při vývoji příslušných politik každé strany. Tyto diskuse se mohou týkat případných změn těchto článků.
 2. S přihlédnutím k výsledku diskusí uvedených v odstavci 1 může výbor doporučit Smíšenému výboru provést v souladu s č. 16.13 odst. 2 písm. a) změny článků uvedených v odstavci 1.
 KAPITOLA 17
 TRANSPARENTNOST
 ČLÁNEK 17.1
 Definice
 Pro účely této kapitoly se „obecně platným opatřením“ rozumí jakýkoli obecně platný právní předpis, pravidlo, správní č. soudní rozhodnutí nebo správní č. soudní postup týkající se jakékoli záležitosti, na které se vztahuje tato dohoda.
 ČLÁNEK 17.2
 Transparentní regulační prostředí
 Strany uznávají dopad, který může mít jejich regulační prostředí na vzájemný obchod a investice, a každá strana tudíž zajistí transparentní regulační prostředí, které je účinné a předvídatelné pro všechny osoby včetně hospodářských subjektů, zejména malých a středních podniků.
 ČLÁNEK 17.3
 Zveřejňování
 Při zavádění nebo změnách obecně použitelných opatření každá strana:
 a)
 tato obecně použitelná opatření neprodleně zveřejní nebo jinak zpřístupní veřejnosti spolu s vysvětlením jejich cíle a důvodů, a je-li to možné, učiní tak v elektronické formě, například na internetových stránkách v anglickém jazyce, a
 b)
 vynasnaží se s výjimkou řádně odůvodněných případů ponechat přiměřený časový odstup mezi zveřejněním nebo zpřístupněním těchto obecně použitelných opatření veřejnosti a jejich vstupem v platnost.
 ČLÁNEK 17.4
 Dotazy
 1. Každá strana na žádost druhé strany v přiměřené lhůtě odpoví na konkrétní otázky druhé strany ohledně obecně použitelných opatření a poskytne jí k nim informace.
 2. Každá strana zpřístupní veřejnosti názvy a adresy příslušných orgánů odpovědných za její obecně použitelná opatření.
 3. Každá strana zavede nebo zachová vhodné mechanismy pro odpovědi na dotazy osob týkající se obecně použitelných opatření.
 4. Strany uznávají, že odpovědi na dotazy uvedené v odstavci 3 nemusí být definitivní ani právně závazné, nýbrž pouze informativní, nestanoví-li právní předpisy každé strany jinak.
 ČLÁNEK 17.5
 Správa obecně použitelných opatření
 1. Každá strana spravuje veškerá obecně použitelná opatření konzistentním, objektivním, nestranným a přiměřeným způsobem.
 2. Při uplatňování obecně použitelných opatření během správních řízení týkajících se konkrétních osob, zboží nebo služeb druhé strany v jednotlivých případech poskytne každá strana v souladu se svými právními předpisy osobám, které jsou přímo dotčeny tímto správním řízením:
 a)
 přiměřené oznámení o zahájení řízení obsahující právní základ a popis povahy řízení, skutečností a otázek, jichž se týká, a
 b)
 přiměřenou příležitost k předložení skutečností a argumentů na podporu jejich stanoviska dříve, než se přistoupí ke konečnému správnímu rozhodnutí, s výjimkou naléhavých důvodů.
 ČLÁNEK 17.6
 Přezkum a odvolání
 1. Každá strana zřídí nebo zachová soudní, rozhodč. nebo správní instance nebo řízení pro účely rychlého přezkumu nebo odvolání a v odůvodněných případech nápravy správních úkonů nebo


text:
podle svých platných právních předpisů nečinnosti v jakýchkoli záležitostech, na které se vztahuje tato dohoda. Tyto instance nebo řízení musí být nestranné a nezávislé na úřadu nebo orgánu pověřeném správním prosazováním těchto úkonů a nesmějí mít žádný podstatný zájem na výsledku řízení.
 2. Každá strana zajistí, aby strany před instancemi nebo v řízeních podle odstavce 1 měly právo:
 a)
 na přiměřenou příležitost k podpoře nebo obhajobě svých stanovisek a
 b)
 na rozhodnutí založené na důkazech a předložených záznamech.
 3. Každá strana zajistí, aby s výhradou dalšího přezkumu nebo odvolání, jak stanoví její právní předpisy, rozhodnutí uvedené v odst. 2 písm. b) vykonaly úřady nebo orgány příslušné pro daný správní úkon.
 ČLÁNEK 17.7
 Spolupráce při podpoře větší transparentnosti
 Strany budou v případě potřeby v rámci dvoustranných, regionálních a mnohostranných fór spolupracovat na způsobech zvyšování transparentnosti, pokud jde o mezinárodní obchod a investice.
 ČLÁNEK 17.8
 Vztah k jiným kapitolám
 Tato kapitola se použije, aniž jsou dotčena specifická ustanovení jiných kapitol této dohody.
 KAPITOLA 18
 OSVĚDČENÉ REGULAČNÍ POSTUPY A SPOLUPRÁCE V OBLASTI REGULACE
 ODDÍL A
 Osvědčené regulační postupy a spolupráce v oblasti regulace
 PODODDÍL 1
 Obecná ustanovení
 ČLÁNEK 18.1
 Cíle a obecné zásady
 1. Cílem tohoto oddílu je prosazovat osvědčené regulační postupy a spolupráci stran v oblasti regulace za účelem posílení dvoustranného obchodu a investic:
 a)
 podporou účinného, transparentního a předvídatelného regulačního prostředí;
 b)
 podporou kompatibilních regulačních přístupů a omezením zbytečně zatěžujících, duplicitních nebo rozdílných regulačních požadavků;
 c)
 diskusí o regulačních opatřeních, postupech nebo přístupech strany včetně toho, jak zlepšit jejich účinné uplatňování, a
 d)
 posílením dvoustranné spolupráce stran na mezinárodních fórech.
 2. Žádným ustanovením tohoto oddílu není dotčeno právo strany definovat nebo regulovat svou úroveň ochrany, pokud jde o sledování nebo uskutečňování cílů její veřejné politiky v oblastech, jako jsou:
 a)
 veřejné zdraví;
 b)
 život a zdraví lidí, zvířat a rostlin,
 c)
 ochrana zdraví a bezpečnost na pracovišti;
 d)
 pracovní podmínky;
 e)
 životní prostředí včetně změny klimatu;
 f)
 spotřebitelé;
 g)
 sociální ochrana a sociální zabezpečení;
 h)
 osobní údaje a kybernetická bezpečnost;
 i)
 kulturní rozmanitost;
 j)
 finanční stabilita a
 k)
 energetická bezpečnost.
 3. Žádné ustanovení tohoto oddílu nelze vykládat tak, že některé straně brání:
 a)
 v přijímání, zachovávání a uplatňování regulačních opatření v souladu s jejím právním rámcem, zásadami (130) a lhůtami v zájmu dosažení cílů její veřejné politiky na úrovni ochrany, kterou považuje za přiměřenou, a
 b)
 v zajišťování a podpoře služeb obecného zájmu včetně těch, které se týkají vodohospodářských, zdravotních, vzdělávacích č. sociálních služeb.
 4. Regulační opatření nesmí představovat zastřenou překážku obchodu.
 5. Žádné ustanovení tohoto oddílu nelze vykládat tak, že strany zavazuje dosáhnout nějakého konkrétního regulačního výsledku.
 ČLÁNEK 18.2
 Definice
 Pro účely tohoto oddílu se rozumí:
 a)
 „regulačním orgánem“:
 i)
 v případě Evropské unie Evropská komise a
 ii)
 v případě Japonska vláda Japonska a
 b)
 „regulačními opatřeními“ obecně platná opatření, jimiž jsou:
 i)
 v případě Evropské unie:
 A)
 nařízení a směrnice, jak je stanoveno v článku 288 Smlouvy o fungování EU, a
 B)
 akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty, jak je stanoveno v článcích 290 a 291 Smlouvy o


text:
fungování EU, a
 ii)
 v případě Japonska:
 A)
 zákony;
 B)
 nařízení vlády a
 C)
 ministerské vyhlášky.
 ČLÁNEK 18.3
 Oblast působnosti
 1. Tento oddíl se použije na regulační opatření vydaná regulačním orgánem některé strany týkající se jakékoli záležitosti, na kterou se vztahuje tato dohoda.
 2. Pododdíly 3 a 4 se vedle regulačních opatření uvedených v odstavci 1 použijí i na jiná obecně použitelná opatření vydaná regulačním orgánem strany, která jsou relevantní pro činnosti týkající se spolupráce v oblasti regulace, jako jsou pokyny, politické dokumenty nebo doporučení.
 PODODDÍL 2
 Osvědčené regulační postupy
 ČLÁNEK 18.4
 Vnitřní koordinace
 Každá strana zachová vnitřní koordinační procesy nebo mechanismy na podporu osvědčených regulačních postupů, včetně těch, které jsou stanoveny v tomto oddíle.
 ČLÁNEK 18.5
 Regulační procesy a mechanismy
 Každá strana zpřístupní veřejnosti popis procesů a mechanismů, jež její regulační orgán používá při přípravě, hodnocení a přezkumu svých regulačních opatření. Tento popis musí odkazovat na příslušné pokyny, pravidla nebo postupy včetně těch, které se týkají možností veřejnosti předkládat připomínky.
 ČLÁNEK 18.6
 Včasné informování o plánovaných regulačních opatřeních
 Regulační orgán každé strany nejméně jednou ročně zpřístupní veřejnosti seznam plánovaných významných (131) regulačních opatření spolu se stručným popisem jejich oblasti působnosti a cílů, případně včetně odhadovaného harmonogramu jejich přijetí. Případně pokud regulační orgán strany tento seznam veřejnosti nezpřístupní, poskytne tato strana seznam spolu se stručným popisem každoročně a co možná nejdříve Výboru pro spolupráci v oblasti regulace zřízenému podle článku 22.3. Tento seznam spolu se stručným popisem, s výjimkou informací označených jako důvěrné, může regulační orgán každé strany zpřístupnit veřejnosti.
 ČLÁNEK 18.7
 Veřejné konzultace
 1. Při přípravě významných regulačních opatření regulační orgán každé strany v případě potřeby a v souladu s příslušnými pravidly a postupy:
 a)
 zveřejní návrh regulačních opatření nebo konzultační dokumenty s dostatečnými podrobnostmi ohledně regulačních opatření, která se připravují, aby měl kdokoli možnost posoudit, zda a jakým způsobem by mohla významně ovlivnit jeho zájmy;
 b)
 nediskriminačním způsobem poskytne všem osobám přiměřené příležitosti k připomínkování a
 c)
 zohlední obdržené připomínky.
 2. Regulační orgán každé strany by měl používat elektronické prostředky komunikace a usilovat o udržování specializovaného internetového portálu s jednotným přístupem pro účely poskytování informací a přijímání připomínek týkajících se veřejných konzultací.
 3. Regulační orgán každé strany zpřístupní veřejnosti veškeré obdržené připomínky nebo shrnutí výsledků konzultací. Tato povinnost se nepoužije v míře nezbytné pro ochranu důvěrných informací, odmítnutí zpřístupnění osobních údajů č. nevhodného obsahu nebo z jiných závažných důvodů, jako je riziko poškození zájmů třetí strany.
 ČLÁNEK 18.8
 Posouzení dopadů
 1. Regulační orgán každé strany se vynasnaží v souladu s příslušnými pravidly a postupy systematicky provádět posouzení dopadů významných regulačních opatření, která se připravují.
 2. Při přípravě posouzení dopadů regulační orgán každé strany zřídí a udržuje procesy a mechanismy, jež umožní zohlednit tyto faktory:
 a)
 potřebnost daného regulačního opatření, včetně povahy a významu otázky, kterou se má regulační opatření zabývat;
 b)
 všechny proveditelné a vhodné regulační nebo neregulační alternativy, jak by mohlo být dosaženo cílů veřejné politiky dané strany, včetně možnosti nulové regulace, je-li dostupná;
 c)
 v možné a vhodné míře možný sociální a hospodářský dopad těchto alternativ


text:
a jejich dopad na životní prostředí, a to i na obchod a na malé a střední podniky, a
 d)
 v případě potřeby, jak se zvažované možnosti vztahují na relevantní mezinárodní normy, včetně důvodů pro odchýlení se.
 3. Regulační orgán každé strany zveřejní zjištění svého posouzení dopadů nejpozději v den, kdy je zveřejněno související navrhované nebo konečné regulační opatření.
 ČLÁNEK 18.9
 Zpětné hodnocení
 1. Regulační orgán každé strany udržuje procesy nebo mechanismy, jež podporují pravidelné zpětné hodnocení platných regulačních opatření.
 2. Regulační orgán každé strany zpřístupní své plány zpětných hodnocení a jejich výsledky veřejnosti v rozsahu, který je v souladu s příslušnými pravidly a postupy.
 ČLÁNEK 18.10
 Příležitost k předložení připomínek
 Aniž je dotčeno provádění cílů veřejné politiky stran, poskytne regulační orgán každé strany všem osobám příležitost k připomínkování s cílem zlepšit platná regulační opatření, včetně návrhů na zjednodušení nebo na snížení zbytečné zátěže.
 ČLÁNEK 18.11
 Výměna informací o osvědčených regulačních postupech
 Regulační orgány usilují mimo jiné v rámci Výboru pro spolupráci v oblasti regulace o výměnu informací o svých osvědčených regulačních postupech, jak je uvedeno v tomto pododdíle, například postupů při posuzování dopadů včetně posouzení účinků na obchod a investice nebo při zpětných hodnoceních.
 PODODDÍL 3
 Spolupráce v oblasti regulace
 ČLÁNEK 18.12
 Činnosti týkající se spolupráce v oblasti regulace
 1. Každá strana může druhé straně navrhnout činnosti týkající se spolupráce v oblasti regulace. Tento návrh předloží prostřednictvím kontaktního místa určeného v souladu s článkem 18.15.
 2. Druhá strana návrh v příslušné lhůtě přezkoumá a uvědomí navrhující stranu, zda se domnívá, že je navrhovaná činnost vhodná pro spolupráci v oblasti regulace.
 3. Návrh činností týkajících se spolupráce v oblasti regulace uvedený v odstavci 1 projedná na žádost některé strany Výbor pro spolupráci v oblasti regulace.
 4. Za účelem určení vhodných činností pro spolupráci v oblasti regulace každá strana zváží:
 a)
 seznam uvedený v článku 18.6 a
 b)
 návrhy činností týkajících se spolupráce v oblasti regulace předložené osobami stran, které jsou opodstatněné a jsou k nim přiloženy příslušné informace.
 5. Pokud se strany rozhodnou zapojit do určité činnosti týkající se spolupráce v oblasti regulace, regulační orgán každé strany:
 a)
 uvědomí regulační orgán druhé strany o vytváření nových nebo revizi stávajících opatření, která jsou pro tuto činnost týkající se spolupráce v oblasti regulace relevantní;
 b)
 na požádání poskytne informace a zapojí se do diskuse o opatřeních, která jsou pro tuto činnost týkající se spolupráce v oblasti regulace relevantní, a
 c)
 při vytváření nových nebo revizi stávajících regulačních nebo jiných opatření v maximální možné míře zváží všechny regulační přístupy druhé strany v týchž nebo souvisejících záležitostech.
 6. Strany se mohou do činností týkajících se spolupráce v oblasti regulace zapojit na dobrovolném základě. Strana může účast na činnostech týkajících se spolupráce v oblasti regulace odmítnout nebo od nich odstoupit. Strana, která odmítne účast na činnostech týkajících se spolupráce v oblasti regulace nebo od nich odstoupí, by měla druhé straně vysvětlit důvody svého rozhodnutí.
 7. Regulační orgány mohou v případě potřeby po vzájemné dohodě pověřit prováděním činností týkajících se spolupráce v oblasti regulace příslušné orgány stran.


text:
ČLÁNEK 18.13
 Osvědčené postupy na podporu slučitelnosti předpisů
 Regulační orgán každé strany s cílem prosazovat slučitelnost předpisů zváží mimo jiné:
 a)
 podporu společných zásad, pokynů, kodexů chování, vzájemného uznávání rovnocennosti a prováděcích nástrojů, aby se předešlo zbytečnému zdvojování regulačních požadavků, jako jsou zkoušení, kvalifikace, audity nebo inspekce, a
 b)
 dvoustrannou spolupráci a spolupráci se třetími zeměmi na příslušných mezinárodních fórech, pokud je to možné, a to i prostřednictvím společných iniciativ a návrhů, s cílem rozvíjet a podporovat přijetí a uplatňování mezinárodních regulačních norem, pokynů č. jiných přístupů.
 PODODDÍL 4
 Institucionální ustanovení
 ČLÁNEK 18.14
 Výbor pro spolupráci v oblasti regulace
 1. Výbor pro spolupráci v oblasti regulace zřízený podle článku 22.3 posiluje a prosazuje osvědčené regulační postupy a spolupráci stran v oblasti regulace v souladu s ustanoveními tohoto oddílu.
 2. Výbor pro spolupráci v oblasti regulace může vyzvat zúčastněné osoby k účasti na svých zasedáních.
 3. Výbor pro spolupráci v oblasti regulace může zejména:
 a)
 projednávat návrhy činností týkajících se spolupráce v oblasti regulace;
 b)
 provádět výměnu informací týkajících se osvědčených regulačních postupů a podporovat je;
 c)
 doporučovat činnosti týkající se spolupráce v oblasti regulace v záležitostech společného zájmu stran, včetně předregulačního zjišťování údajů;
 d)
 podporovat dvoustranné činnosti týkající se spolupráce v oblasti regulace s cílem usnadnit dosažení kompatibilních výsledků obou stran v oblasti regulace, zejména tam, kde regulační opatření neexistují nebo kde je jejich vytváření v počáteční fázi;
 e)
 podporovat vytváření praktických mechanismů, prováděcích nástrojů a osvědčených postupů na podporu osvědčených regulačních postupů a spolupráce v oblasti regulace;
 f)
 podporovat spolupráci a koordinaci v oblasti regulace na mezinárodních fórech, včetně pravidelné dvoustranné výměny informací o relevantních probíhajících nebo plánovaných činnostech;
 g)
 pravidelně určovat a podporovat prioritní oblasti spolupráce v oblasti regulace;
 h)
 v případě nutnosti poskytovat pokyny v zájmu zjednodušení spolupráce dalších specializovaných výborů uvedených v článku 22.3 v oblasti regulace a dalších dvoustranných fór spolupráce v oblasti regulace;
 i)
 zvážit zprávu o výsledcích konzultací uvedenou v čl. 18.16 odst. 8 a popřípadě přezkoumat pokrok při provádění uspokojivého řešení uvedeného v čl. 18.16 odst. 6 a
 j)
 v případě potřeby zřídit pracovní skupiny ad hoc, aby prováděly konkrétní činnosti týkající se spolupráce v oblasti regulace a podávaly zprávy Výboru pro spolupráci v oblasti regulace.
 4. Výbor pro spolupráci v oblasti regulace:
 a)
 se sejde do jednoho roku ode dne vstupu této dohody v platnost a poté nejméně jednou ročně, pokud zástupci stran nerozhodnou jinak, a
 b)
 na svém prvním zasedání po vstupu této dohody v platnost schválí svůj jednací řád.
 ČLÁNEK 18.15
 Kontaktní místa
 Každá strana po vstupu této dohody v platnost urč. kontaktní místo pro provádění tohoto oddílu a výměnu informací podle článku 18.16 a druhé straně oznámí jeho kontaktní údaje včetně informací týkajících se příslušných úředníků. Strany se neprodleně vzájemně uvědomí o jakékoli změně těchto kontaktních údajů.
 ČLÁNEK 18.16
 Výměna informací o plánovaných nebo stávajících regulačních opatřeních
 1. Strana může druhé straně předložit žádost o informace a vysvětlení, pokud jde o plánovaná nebo stávající regulační opatření druhé strany. Strana, jíž je žádost adresována, se vynasnaží pohotově odpovědět.
 2.


text:
Strana může druhé straně předložit žádost o zvážení svých obav, pokud jde o plánovaná nebo stávající regulační opatření druhé strany. Ve své žádosti uvede dožadující strana sporné regulační opatření, popíše své obavy a případně vznese otázky.
 3. Odpovídající strana poskytne co nejdříve, avšak s výjimkou případů, kdy je to odůvodněno, nejpozději do 60 dnů od obdržení žádosti písemné připomínky k obavám, které uvedla dožadující strana podle odstavce 2. Tyto připomínky v možné míře zahrnují mimo jiné politické cíle a odůvodnění regulačního opatření, a je-li to relevantní, vysvětlení absence opatření méně omezujícího obchod nebo investice, které by mohlo stejně účinně dosáhnout téhož cíle politiky. Odpovídající strana zodpoví jakékoli otázky k vyjasnění podané dožadující stranou.
 4. Dožadující strana může požádat o konzultace s odpovídající stranou:
 a)
 po obdržení písemných připomínek uvedených v odstavci 3 nebo
 b)
 po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 3, pokud odpovídající strana v této lhůtě nepředloží písemné připomínky.
 5. Konzultace se mohou konat prostřednictvím osobního setkání nebo elektronických prostředků. Každá strana jmenuje úředníka odpovědného za konání těchto setkání.
 6. V průběhu konzultací strany v dobré víře prozkoumají možné uspokojivé řešení, které by rozptýlilo obavy dožadující strany, včetně návrhů na úpravu sporného regulačního opatření nebo přijetí regulačního opatření méně omezujícího obchod nebo investice, je-li to relevantní.
 7. Po stranách se nesmí požadovat, aby zveřejnily důvěrné nebo citlivé informace č. údaje.
 8. Dožadující strana vypracuje na základě konzultace s odpovídající stranou zprávu o výsledcích těchto konzultací. Kontaktní místo dožadující strany zašle zprávu Výboru pro spolupráci v oblasti regulace ke zvážení.
 9. Žádost podle odstavce 2 může být rovněž předložena v případech, kdy v příslušném specializovaném výboru není dosaženo uspokojivého řešení, přičemž jí nejsou dotčena práva a povinnosti stran podle kapitoly 21 ani podle postupu pro řešení sporů stanoveného v jakékoli jiné použitelné dohodě.
 10. Žádost uvedená v odstavci 2 nesmí požadovat, aby odpovídající strana dosáhla určitého regulačního výsledku, a nesmí zdržovat přijetí žádného regulačního opatření.
 ODDÍL B
 Dobré životní podmínky zvířat
 ČLÁNEK 18.17
 Dobré životní podmínky zvířat
 1. Strany budou ke vzájemnému prospěchu spolupracovat v otázkách dobrých životních podmínek zvířat s důrazem na hospodářská zvířata za účelem zlepšení vzájemného porozumění svým právním předpisům.
 2. Za tímto účelem mohou po vzájemné dohodě přijmout pracovní plán, který stanoví priority a kategorie zvířat, jichž se má týkat tento článek, a na zřízení odborné pracovní skupiny pro dobré životní podmínky zvířat, která bude provádět výměnu informací, odborných znalostí a zkušeností v oblasti dobrých životních podmínek zvířat a zkoumat možnosti podpory další spolupráce.
 ODDÍL C
 Závěrečná ustanovení
 ČLÁNEK 18.18
 Uplatňování oddílu A
 1. Ustanovení oddílu A se nepoužijí na oddíl B a na spolupráci v oblasti finanční regulace stanovené v kapitole 8 oddíle E pododdíle 5.
 2. Bez ohledu na článek 18.3 mají jakákoli zvláštní ustanovení jiných kapitol této dohody přednost před ustanoveními oddílu A v rozsahu nezbytném pro uplatňování těchto zvláštních ustanovení.
 ČLÁNEK 18.19
 Řešení sporů
 Ustanovení této kapitoly nejsou předmětem řešení sporů podle kapitoly 21.
 KAPITOLA 19
 SPOLUPRÁCE V OBLASTI ZEMĚDĚLSTVÍ
 ČLÁNEK 19.1
 Cíle
 Strany uznávají, že podpora vzájemného obchodu se zemědělskými produkty


text:
(132) a potravinami je v jejich společném zájmu, a usilují o podporu spolupráce v oblasti udržitelného zemědělství, včetně rozvoje venkova a výměny odborných informací a osvědčených postupů pro zajištění bezpečných a vysoce kvalitních potravin pro spotřebitele v Evropské unii a v Japonsku.
 ČLÁNEK 19.2
 Oblast působnosti
 1. Strany v souladu se svými příslušnými právními předpisy spolupracují v oblastech uvedených v článku 19.1. Strany podporují a usnadňují spolupráci mezi příslušnými skupinami, subjekty, příslušnými orgány a dalšími organizacemi stran.
 2. Oblast působnosti uvedená v odstavci 1 zahrnuje:
 a)
 podporu obchodu se zemědělskými produkty a potravinami, včetně dialogu o příslušných právních předpisech;
 b)
 spolupráci s cílem zlepšit řízení, produktivitu a konkurenceschopnost zemědělských podniků, včetně výměny osvědčených postupů týkajících se udržitelného zemědělství, jakož i využívání technologií a inovací;
 c)
 spolupráci v oblasti výroby a technologií v zemědělství a potravinářství;
 d)
 spolupráci v oblasti politiky jakosti zemědělských produktů, včetně zeměpisných označení (133), pokud se tato spolupráce nepřekrývá s úkoly Výboru pro duševní vlastnictví zřízeného podle článku 22.3, které souvisejí se zeměpisnými označeními;
 e)
 spolupráci a výměnu osvědčených postupů na podporu rozvoje venkova, jako jsou politiky zaměřené na udržení producentů a mladých zemědělců ve venkovských oblastech, a
 f)
 konzultace dalších záležitostí, na něž se vztahuje článek 19.1, na nichž se strany dohodnou.
 ČLÁNEK 19.3
 Spolupráce v zájmu zlepšování podnikatelského prostředí
 1. Každá strana přijme v souladu se svými právními předpisy vhodná opatření k dalšímu zlepšování podnikatelského prostředí v zemědělství a potravinářství pro osoby druhé strany, které svou podnikatelskou činnost provádějí na území prvně uvedené strany.
 2. V zájmu dalšího zlepšování podnikatelského prostředí strany v souladu se svými právními předpisy podporují spolupráci mezi veřejnými orgány a zástupci svých příslušných zemědělských a potravinářských odvětví.
 ČLÁNEK 19.4
 Žádost o informace
 Každá strana může druhé straně předložit žádost o informace a vysvětlení, pokud jde o opatření týkající se zemědělství nebo potravinářství. Dožádaná strana co nejdříve, avšak nejpozději do 60 dnů od obdržení žádosti, pokud se strany nedohodnou jinak, poskytne písemně informace týkající se žádosti, kterou předložila dožadující strana.
 ČLÁNEK 19.5
 Výbor pro spolupráci v oblasti zemědělství
 1. Za účinné provádění a fungování této kapitoly je odpovědný Výbor pro spolupráci v oblasti zemědělství zřízený podle článku 22.3 (dále v této kapitole jen „výbor“).
 2. Výbor plní tyto úkoly:
 a)
 zajišťuje a přezkoumává provádění a fungování této kapitoly;
 b)
 diskutuje o veškerých otázkách týkajících se této kapitoly;
 c)
 podává zprávy o zjištěních výboru Smíšenému výboru;
 d)
 usnadňuje spolupráci mezi soukromými sektory stran, která přispívá k dosažení cílů této kapitoly, a
 e)
 vykonává další úkoly, kterými jej pověří Smíšený výbor podle čl. 22.1 odst. 5 písm. b).
 3. Výbor schválí svůj jednací řád a podrobnosti o spolupráci uvedené v této kapitole.
 4. Výbor může na základě konsensu přizvat zástupce jiných příslušných subjektů, než jsou Evropská komise a vláda Japonska, kteří mají nezbytné odborné znalosti týkající se otázek, o nichž se má jednat.
 ČLÁNEK 19.6
 Kontaktní místa a komunikace
 1. Každá strana po vstupu této dohody v platnost urč. nejméně jedno kontaktní místo pro snazší komunikaci mezi stranami o jakékoli otázce týkající se této


text:
kapitoly a druhé straně oznámí jeho kontaktní údaje včetně informací týkajících se příslušných úředníků. Strany se neprodleně vzájemně uvědomí o jakékoli změně těchto kontaktních údajů.
 2. O žádostech týkajících se této kapitoly, které podaly jiné příslušné subjekty strany, než jsou Evropská komise a vláda Japonska, informuje kontaktní místo této strany v přiměřené lhůtě kontaktní místo druhé strany uvedené v tomto článku.
 3. Komunikace uvedená v této kapitole probíhá v anglickém jazyce.
 ČLÁNEK 19.7
 Vztah k jiným kapitolám
 1. Pokud se strany nedohodnou jinak, tato kapitola se nepoužije na záležitosti, na něž se vztahuje kapitola 2, 6, 7 nebo 14.
 2. Žádným ustanovením této kapitoly nejsou dotčena práva a povinnosti stran podle kapitol 2, 6, 7 a 14.
 ČLÁNEK 19.8
 Řešení sporů
 Ustanovení této kapitoly nejsou předmětem řešení sporů podle kapitoly 21.
 KAPITOLA 20
 MALÉ A STŘEDNÍ PODNIKY
 Článek 20.1
 Cíl
 Strany uznávají význam ustanovení této kapitoly, jakož i ostatních ustanovení této dohody, jejichž cílem je zlepšit spolupráci stran v záležitostech, které jsou důležité pro malé a střední podniky nebo které by mohly mít jinak pro malé a střední podniky obzvláštní přínos.
 ČLÁNEK 20.2
 Sdílení informací
 1. Každá strana zřídí nebo zachová své vlastní veřejně přístupné internetové stránky obsahující informace týkající se této dohody včetně:
 a)
 znění této dohody včetně všech příloh, zejména celních sazebníků a specifických pravidel původu produktu;
 b)
 shrnutí této dohody a
 c)
 informací určených pro malé a střední podniky, které zahrnují:
 i)
 popis ustanovení této dohody, která strana považuje za významné pro malé a střední podniky, a
 ii)
 jakékoli další informace, které strana považuje za užitečné pro malé a střední podniky, které chtějí využít příležitostí, jež tato dohoda poskytuje.
 2. Každá strana uvede na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 odkazy na:
 a)
 odpovídající internetové stránky druhé strany;
 b)
 internetové stránky svých orgánů státní správy a jiných příslušných subjektů, které poskytují informace, jež strana považuje za užitečné pro osoby, jež mají zájem o obchod, investice nebo podnikání na území této strany, a
 c)
 internetové stránky Střediska pro průmyslovou spolupráci mezi EU a Japonskem nebo jeho nástupnické organizace.
 3. Každá strana zajistí, aby internetové stránky, na něž se odkazuje v odst. 2 písm. b), obsahovaly informace týkající se:
 a)
 celních předpisů a režimů, jakož i popisu postupů, praktických kroků, formulářů, dokumentů a dalších informací požadovaných pro dovoz na celní území této strany, vývoz z tohoto území nebo tranzit přes toto území;
 b)
 právních předpisů včetně postupů týkajících se práv duševního vlastnictví;
 c)
 technických předpisů a postupů posuzování shody;
 d)
 sanitárních a fytosanitárních opatření, která mají význam pro dovoz a vývoz;
 e)
 uveřejňování oznámení o veřejných zakázkách v souladu s článkem 10.4 a dalších relevantních informací;
 f)
 postupů pro registraci podniků;
 g)
 daní vybraných při dovozu, uplatňují-li se, a
 h)
 dalších informací, jež strana považuje za užitečné pro malé a střední podniky.
 4. Každá strana uvede na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 odkaz na databázi s možností elektronického vyhledávání podle kódu celní nomenklatury, která zahrnuje následující informace týkající se přístupu na její trh, pokud je strana považuje za


text:
použitelné:
 a)
 celní sazby, které musí strana použít na zboží pocházející z druhé strany, celní sazbu uplatňovanou podle doložky nejvyšších výhod a celní kvóty stanovené stranou;
 b)
 celní nebo jiné poplatky včetně poplatků vztahujících se na určitý výrobek, uplatňované na dovoz a vývoz nebo v souvislosti s nimi;
 c)
 jiná celní opatření;
 d)
 pravidla původu;
 e)
 navracení cla, odklad cla nebo jiné druhy úlevy, kterými se snižují č. navrací cla nebo osvobozuje od cel;
 f)
 kritéria k určení celní hodnoty zboží;
 g)
 požadavků země původu na označování, včetně umístění a způsobu označení, a
 h)
 další příslušná opatření.
 5. Každá strana pravidelně nebo na žádost druhé strany přezkoumá informace a odkazy uvedené v odstavcích 1 až 4, aby byly aktuální a přesné.
 6. Každá strana usiluje o zajištění toho, aby informace poskytované na základě tohoto článku byly prezentovány způsobem, který je pro malé a střední podniky snadné použít. Každá strana se vynasnaží, aby byly tyto informace k dispozici v anglickém jazyce.
 7. Za přístup k informacím poskytnutým v souladu s odstavci 1 až 4 nesmí být žádné osobě ze žádné strany uložen žádný poplatek.
 ČLÁNEK 20.3
 Kontaktní místa pro malé a střední podniky
 1. Každá strana po vstupu této dohody v platnost urč. kontaktní místo pro provádění této kapitoly (dále v této kapitole jen „kontaktní místa pro malé a střední podniky“) a druhé straně oznámí jeho kontaktní údaje včetně informací týkajících se příslušných úředníků. Strany se neprodleně vzájemně uvědomí o jakékoli změně těchto kontaktních údajů.
 2. Kontaktní místa pro malé a střední podniky plní v souladu s pravidly a postupy každé strany tyto úkoly:
 a)
 zajišťují, aby byly při provádění této dohody zohledněny potřeby malých a středních podniků;
 b)
 zvažují způsoby posílení vzájemné spolupráce v záležitostech, jež jsou pro malé a střední podniky důležité, s cílem rozšířit obchodní a investiční příležitosti malých a středních podniků;
 c)
 určují způsoby, jak by malé a střední podniky každé strany mohly využít nových příležitostí v rámci této dohody, a vyměňují si související informace;
 d)
 sledují provádění článku 20.2 a zajišťují, aby informace poskytované každou stranou byly aktuální a relevantní pro malé a střední podniky;
 e)
 pravidelně předkládají zprávu o svých činnostech a vhodná doporučení Smíšenému výboru a
 f)
 zvažují jakékoli další záležitosti významné pro malé a střední podniky, které spadají do působnosti této dohody.
 3. Kontaktní místa pro malé a střední podniky mohou v souladu s pravidly a postupy každé strany doporučit Smíšenému výboru, aby strany na své internetové stránky uvedené v článku 20.2 doplnily další informace.
 4. Kontaktní místa pro malé a střední podniky se vynasnaží řešit všechny další záležitosti, které jsou v zájmu malých a středních podniků v souvislosti s prováděním této dohody, mimo jiné pomocí:
 a)
 výměny informací s cílem pomoci stranám při sledování provádění této dohody v záležitostech významných pro malé a střední podniky;
 b)
 účasti na činnosti specializovaných výborů a pracovních skupin zřízených podle této dohody, včetně záležitostí regulační spolupráce a necelních otázek, a předkládání konkrétních otázek, které jsou předmětem zvláštního zájmu malých a středních podniků, těmto specializovaným výborům a


text:
pracovním skupinám v jejich oblastech působnosti, přičemž je třeba zamezit zdvojování práce, a
 c)
 zvažování oboustranně přijatelných řešení pro zlepšení schopnosti malých a středních podniků zapojit se do obchodu a investic mezi stranami.
 5. Kontaktní místa pro malé a střední podniky se scházejí v případě potřeby a své činnosti vykonávají prostřednictvím vhodných komunikačních kanálů, které mohou zahrnovat elektronickou poštu, videokonference nebo jiné způsoby.
 6. Kontaktní místa pro malé a střední podniky mohou při výkonu svých činností případně usilovat o spolupráci s odborníky z oblasti malých a středních podniků a z externích organizací.
 ČLÁNEK 20.4
 Řešení sporů
 Ustanovení této kapitoly nejsou předmětem řešení sporů podle kapitoly 21.
 KAPITOLA 21
 ŘEŠENÍ SPORŮ
 ODDÍL A
 Cíl, oblast působnosti a definice
 ČLÁNEK 21.1
 Cíl
 Cílem této kapitoly je zavést účinný a účelný mechanismus pro řešení sporů mezi stranami týkajících se výkladu a použití ustanovení této dohody s cílem dosáhnout oboustranně přijatelného řešení.
 ČLÁNEK 21.2
 Oblast působnosti
 Není-li v této dohodě stanoveno jinak, tato kapitola se použije na řešení jakéhokoli sporu mezi stranami týkajícího se výkladu a uplatňování ustanovení této dohody.
 ČLÁNEK 21.3
 Definice
 Pro účely této kapitoly:
 a)
 se „rozhodcem“ rozumí člen rozhodčího tribunálu;
 b)
 „naléhavé případy“ a „naléhavé záležitosti“ zahrnují takové případy, jež se týkají zboží nebo služeb, které v krátké době rychle ztrácejí kvalitu, stávající podobu nebo komerční hodnotu;
 c)
 se „kodexem chování“ rozumí kodexem chování rozhodců podle článku 21.30;
 d)
 se „žalující stranou“ rozumí strana, která požaduje ustavení rozhodčího tribunálu podle článku 21.7;
 e)
 se „zahrnutými ustanoveními“ rozumí podle článku 21.2 ustanovení této dohody, na něž se vztahuje tato kapitola;
 f)
 se „DSB“ rozumí Orgán WTO pro řešení sporů;
 g)
 se „rozhodčím tribunálem“ rozumí rozhodč. tribunál ustavený podle článku 21.7;
 h)
 se „žalovanou stranou“ rozumí strana, vůč. níž byl předložen rozhodčímu tribunálu spor podle článku 21.7, a
 i)
 „jednacím řádem“ se rozumí jednací řád rozhodčího tribunálu uvedený v článku 21.30.
 ODDÍL B
 Konzultace a mediace
 ČLÁNEK 21.4
 Žádost o informace
 Před podáním žádosti o konzultace podle článku 21.5 nebo o mediaci podle článku 21.6 si může strana písemně vyžádat jakékoli relevantní informace týkající se sporného opatření. Strana, jíž byla tato žádost adresována, se vynasnaží požadované informace uvést v písemné odpovědi, kterou poskytne nejpozději do 20 dnů ode dne obdržení žádosti.
 ČLÁNEK 21.5
 Konzultace
 1. Strany usilují o vyřešení sporů, na něž se vztahuje článek 21.2, prostřednictvím konzultací vedených v dobré víře s cílem dosáhnout oboustranně přijatelného řešení.
 2. Strana může písemně požádat druhou stranu o konzultace. Žádající strana uvede ve své žádosti o konzultace důvody pro její podání, včetně identifikace sporného opatření, a uvedení jeho skutkového a právního základu, přičemž specifikuje příslušná zahrnutá ustanovení.
 3. V průběhu konzultací poskytne každá strana dostatek informací, jež umožní úplné přezkoumání sporného opatření, včetně toho, jak by toto opatření mohlo ovlivnit fungování a uplatňování této dohody.
 4. Dožádaná strana odpoví na žádost nejpozději do deseti dnů od jejího obdržení. Strany zahájí konzultace nejpozději do 30 pracovních dnů ode dne obdržení žádosti. Konzultace se považují za ukončené nejpozději do 45 dnů ode dne obdržení žádosti, pokud


text:
se strany nedohodnou jinak. Domnívají-li se obě strany, že se daná věc týká naléhavých záležitostí, konzultace se považují za ukončené nejpozději do 25 dnů ode dne obdržení žádosti, pokud se strany nedohodnou jinak.
 5. Konzultace se mohou konat prostřednictvím osobního setkání nebo jiných komunikačních prostředků, na kterých se strany dohodnou. Konají-li se konzultace prostřednictvím osobního setkání, probíhají na území dožádané strany, pokud se strany nedohodnou jinak.
 6. Konzultace, včetně veškerých informací zveřejněných a stanovisek přijatých stranami během těchto řízení, jsou důvěrné a nejsou jimi dotčena práva žádné ze stran v jakémkoli dalším řízení.
 ČLÁNEK 21.6
 Mediace
 1. Strana může kdykoli požádat druhou stranu, aby se zúčastnila postupu mediace ohledně jakékoli záležitosti spadající do působnosti této kapitoly, která se týká opatření, jež má nepříznivý vliv na obchod nebo investice mezi stranami.
 2. Strany se mohou kdykoli dohodnout, že se zúčastní postupu mediace, který se zahájí, proběhne a skonč. v souladu s mediačním mechanismem, který přijme Smíšený výbor na svém prvním zasedání podle čl. 22.1 odst. 4 písm. f).
 3. Dohodnou-li se na tom strany, může postup mediace pokračovat i během postupů pro rozhodč. tribunál stanovených v oddíle C.
 ODDÍL C
 Postup pro rozhodč. tribunál
 ČLÁNEK 21.7
 Ustavení rozhodčího tribunálu
 1. Strana, která usilovala o konzultace podle článku 21.5, může požádat o ustavení rozhodčího tribunálu, pokud:
 a)
 druhá strana neodpoví na žádost o konzultace do 10 dnů ode dne jejího obdržení, nebo pokud do 30 dnů ode dne obdržení žádosti nezahájí konzultace;
 b)
 se strany dohodnou, že nepovedou konzultace, nebo
 c)
 se stranám nepodaří vyřešit spor pomocí konzultací do 45 dnů nebo u naléhavých případů do 25 dnů ode dne obdržení žádosti o konzultace, pokud se strany nedohodnou jinak.
 2. Písemná žádost o ustavení rozhodčího tribunálu podle odstavce 1 se zašle žalované straně. Žalující strana ve své stížnosti výslovně uvede:
 a)
 sporné opatření;
 b)
 právní základ stížnosti s uvedením příslušných zahrnutých ustanovení, aby bylo jasně vysvětleno, jakým způsobem je dané opatření s těmito ustanoveními v rozporu, a
 c)
 skutkový základ.
 ČLÁNEK 21.8
 Složení rozhodčího tribunálu
 1. Rozhodč. tribunál se skládá ze tří rozhodců.
 2. Nejpozději do 10 pracovních dnů ode dne, kdy žalovaná strana obdržela žádost o ustavení rozhodčího tribunálu, přistoupí strany ke konzultaci s cílem dosáhnout dohody o jeho složení.
 3. Nedohodnou-li se strany na složení rozhodčího tribunálu ve lhůtě stanovené v odstavci 2, každá strana nejpozději do pěti dnů od uplynutí lhůty stanovené v odstavci 2 jmenuje jednoho rozhodce ze svého dílčího seznamu sestaveného podle článku 21.9. Nejmenuje-li některá strana rozhodce v této lhůtě, spolupředseda Smíšeného výboru žalující strany vybere losem nejpozději do pěti dnů od uplynutí dané lhůty rozhodce z dílčího seznamu strany, která nejmenovala rozhodce podle článku 21.9. Spolupředseda Smíšeného výboru žalující strany může k výběru rozhodce losem zmocnit svého zástupce.
 4. Nedohodnou-li se strany na osobě předsedy rozhodčího tribunálu ve lhůtě stanovené v odstavci 2, spolupředseda Smíšeného výboru žalující strany na žádost jedné ze stran vybere losem nejpozději do pěti dnů od obdržení žádosti předsedu rozhodčího tribunálu z dílčího seznamu předsedů sestaveného podle článku 21.9. Tato žádost


text:
musí být současně oznámena druhé straně. Spolupředseda Smíšeného výboru žalující strany může k výběru předsedy rozhodčího tribunálu losem zmocnit svého zástupce.
 5. V případě, že seznam stanovený v článku 21.9 není sestaven nebo neobsahuje alespoň devět osob, jak je stanoveno v uvedeném článku, použijí se tyto postupy:
 a)
 pro výběr předsedy:
 i)
 obsahuje-li dílč. seznam předsedů alespoň dvě osoby, na nichž se strany dohodly, spolupředseda Smíšeného výboru žalující strany nejpozději do pěti dnů od obdržení žádosti podle odstavce 4 vybere předsedu z těchto osob losem;
 ii)
 obsahuje-li dílč. seznam předsedů jednu osobu, na níž se strany dohodly, tato osoba bude vykonávat funkci předsedy, nebo
 iii)
 nedohodnou-li se strany na osobě předsedy tribunálu podle bodů ii) nebo iii), nebo pokud dílč. seznam předsedů neobsahuje žádnou osobu, na níž se strany dohodly, spolupředseda Smíšeného výboru žalující strany nejpozději do pěti dnů od obdržení žádosti podle odstavce 4 vybere předsedu losem z osob, které byly oficiálně navrženy některou stranou na funkci předsedy v době sestavování nebo aktualizace seznamu rozhodců uvedeného v článku 21.9. Strana může navrhnout nové jméno, pokud osoba jí oficiálně navržená na funkci předsedy již není k dispozici, a
 b)
 pro výběr jiného rozhodce než předsedy:
 i)
 obsahuje-li dílč. seznam strany alespoň dvě osoby, na nichž se strany dohodly, tato strana nejpozději do pěti dnů od uplynutí lhůty stanovené v odstavci 2 vybere rozhodce z těchto osob;
 ii)
 obsahuje-li dílč. seznam strany jednu osobu, na níž se strany dohodly, tato osoba bude vykonávat funkci rozhodce, nebo
 iii)
 nelze-li jmenovat rozhodce podle bodů ii) nebo iii), nebo pokud dílč. seznam rozhodců neobsahuje žádnou osobu, na níž se strany dohodly, spolupředseda Smíšeného výboru žalující strany vybere rozhodce obdobně postupem uvedeným v písmenu a).
 6. Za den ustavení rozhodčího tribunálu se považuje den, kdy poslední ze tří rozhodců stranám oznámí, že přijal své jmenování.
 ČLÁNEK 21.9
 Seznam rozhodců
 1. Smíšený výbor na svém prvním zasedání podle čl. 22.1 odst. 2 sestaví seznam nejméně devíti osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci rozhodců. Tento seznam sestává ze tří dílčích seznamů: jednoho dílčího seznamu za každou stranu a jednoho dílčího seznamu osob, které nejsou státními příslušníky žádné strany a budou vykonávat funkci předsedy rozhodčího tribunálu. Každý dílč. seznam obsahuje nejméně tři jména. Každá strana může za účelem sestavení nebo aktualizace dílčího seznamu předsedů navrhnout nejvýše tři osoby. Smíšený výbor zajistí, aby byl počet osob na seznamu rozhodců vždy udržován na úrovni požadované tímto odstavcem.
 2. Smíšený výbor může sestavit další seznam tvořený osobami, které prokázaly odborné znalosti v konkrétních odvětvích, na něž se vztahuje tato dohoda, a který může být použit k sestavení rozhodčího tribunálu.
 ČLÁNEK 21.10
 Kvalifikace rozhodců
 Všichni rozhodci:
 a)
 musí prokázat odborné znalosti v oblasti práva, mezinárodního obchodu a dalších oblastí, na něž se vztahuje tato dohoda, a předseda musí mít rovněž zkušenosti z rozhodčího řízení;
 b)
 musí být nezávislí, nesmí být spojeni s žádnou ze stran a nesmí jednat podle jejích pokynů;
 c)
 musí zastávat svou funkci jako soukromé osoby a nesmí jednat podle pokynů žádné organizace nebo vlády, pokud jde


text:
o záležitosti týkající se sporu, a
 d)
 musí jednat ve shodě s kodexem chování.
 ČLÁNEK 21.11
 Nahrazení rozhodců
 Pokud některý z rozhodců původního rozhodčího tribunálu není schopen účastnit se rozhodčího řízení podle této kapitoly, odstoupí nebo je třeba jej nahradit, protože nesplňuje požadavky kodexu chování, použije se postup uvedený v článku 21.8.
 ČLÁNEK 21.12
 Funkce rozhodčích tribunálů
 Rozhodč. tribunál ustavený podle článku 21.7:
 a)
 objektivně posoudí předloženou záležitost včetně objektivního posouzení skutkových okolností daného případu a toho, zda jsou použitelná zahrnutá ustanovení a zda jsou s nimi slučitelná sporná opatření;
 b)
 ve svých rozhodnutích uvede skutková a právní zjištění a odůvodnění všech zjištění a učiněných závěrů a
 c)
 by měl pravidelně vést se stranami konzultace a poskytovat jim vhodné příležitosti, aby mohly dosáhnout vzájemně přijatelného řešení.
 ČLÁNEK 21.13
 Mandát
 1. Pokud se obě strany nejpozději do 10 dnů od dne ustavení rozhodčího tribunálu nedohodnou jinak, je jeho mandátem:
 „s ohledem na příslušná zahrnutá ustanovení této dohody uvedená stranami přezkoumat věc, která mu byla předložena v žádosti o ustavení rozhodčího tribunálu, rozhodovat o slučitelnosti daného opatření s příslušnými zahrnutými ustanoveními této dohody a vydat zprávu v souladu s články 21.18 a 21.19“.
 2. Pokud se strany dohodnou na jiném mandátu, než je uveden v odstavci 1, oznámí rozhodčímu tribunálu dohodnutý mandát nejpozději do tří dnů od dosažení takové dohody.
 ČLÁNEK 21.14
 Rozhodnutí o naléhavých případech
 Požaduje-li to strana, vydá rozhodč. tribunál nejpozději do 15 dnů ode dne svého ustavení rozhodnutí, zda se daný spor týká naléhavých záležitostí.
 ČLÁNEK 21.15
 Řízení rozhodčího tribunálu
 1. Slyšení rozhodčího tribunálu jsou veřejná, pokud se strany nedohodnou jinak nebo pokud podání a argumenty některé strany neobsahují důvěrné informace. Neveřejná slyšení jsou důvěrná.
 2. Pokud se strany nedohodnou jinak, konají se slyšení střídavě na území obou stran, přičemž první slyšení se koná na území žalované strany.
 3. Rozhodč. tribunál a strany zacházejí se všemi informacemi, které jakákoli strana předložila rozhodčímu tribunálu a označila za důvěrné, jako s důvěrnými informacemi. Pokud strana předloží rozhodčímu tribunálu důvěrné znění písemného podání, poskytne na žádost druhé strany rovněž nedůvěrné shrnutí informací obsažených v jejím podání, které může být zveřejněno, a vysvětlení, proč jsou nezveřejněné informace důvěrné.
 4. Poradní jednání rozhodčího tribunálu jsou důvěrná.
 5. Strany dostanou příležitost být přítomny při jakékoli prezentaci, vyjádření, argumentech nebo protiargumentech učiněných během řízení. Strany si vzájemně poskytnou jakékoli jiné informace nebo písemná podání předložené rozhodčímu tribunálu včetně případných připomínek k popisné části průběžné zprávy, odpovědí na dotazy rozhodčího tribunálu a písemných připomínek k těmto odpovědím.
 6. Průběžná a závěrečná zpráva jsou vypracovány bez přítomnosti stran a s ohledem na poskytnuté informace a učiněná vyjádření. Rozhodci přijímají plnou odpovědnost za vypracování zpráv a nesmějí tuto odpovědnost přenést na nikoho jiného.
 7. Rozhodč. tribunál se vynasnaží přijímat svá rozhodnutí, včetně závěrečné zprávy, na základě konsenzu. Nelze-li dospět k rozhodnutí na základě konsenzu, může rovněž přijímat svá rozhodnutí, včetně závěrečné zprávy, většinovým hlasováním. Nesouhlasná stanoviska rozhodců se nezveřejňují.
 8. Rozhodnutí rozhodčího tribunálu jsou pro strany konečná a závazná. Strany je musí bezpodmínečně přijmout. Nelze jimi rozšířit ani omezit


text:
práva a povinnosti stran podle této dohody. Nelze je vykládat tak, že na jejich základě mohou vznikat práva nebo povinnosti osob.
 ČLÁNEK 21.16
 Pravidla výkladu
 Rozhodč. tribunál vykládá zahrnutá ustanovení v souladu se zvykovými výkladovými pravidly mezinárodního práva veřejného, včetně pravidel kodifikovaných Vídeňskou úmluvou o smluvním právu. Rozhodč. tribunál vezme v úvahu též příslušné výklady uvedené ve zprávách rozhodčího tribunálu a odvolacího orgánu přijatých DSB.
 ČLÁNEK 21.17
 Obdržení informací
 1. Rozhodč. tribunál může na žádost jedné ze stran nebo z vlastní iniciativy požádat strany o relevantní informace, které považuje za nezbytné a vhodné. Strany odpoví na jakoukoli žádost rozhodčího tribunálu o informace bezodkladně a v plném rozsahu.
 2. Rozhodč. tribunál může na žádost jedné ze stran nebo z vlastní iniciativy požádat jakýkoli zdroj o jakékoli informace, které považuje za vhodné, včetně důvěrných informací. Rozhodč. tribunál má také právo si vyžádat stanoviska odborníků, považuje-li to za vhodné.
 3. Fyzické osoby strany nebo právnické osoby usazené na území strany mohou v souladu s jednacím řádem předkládat rozhodčímu tribunálu podání amicus curiae.
 4. Všechny informace získané rozhodčím tribunálem podle tohoto článku budou poskytovány stranám a strany mohou rozhodčímu tribunálu předkládat k těmto informacím připomínky.
 ČLÁNEK 21.18
 Průběžná zpráva
 1. Rozhodč. tribunál předloží stranám nejpozději do 120 dnů ode dne svého ustavení průběžnou zprávu obsahující popisnou část a jeho zjištění způsobem, který stranám umožní zprávu posoudit. Pokud rozhodč. tribunál usoudí, že tuto lhůtu nelze dodržet, vyrozumí o tom jeho předseda písemně strany s uvedením důvodů zpoždění a dne předpokládaného vydání průběžné zprávy. Zpoždění nesmí být za žádných okolností delší než 30 dnů po uplynutí lhůty.
 2. Strany mohou rozhodčímu tribunálu nejpozději do 15 dnů ode dne vydání průběžné zprávy předložit písemné připomínky a písemnou žádost, aby přezkoumal konkrétní aspekty průběžné zprávy. Rozhodč. tribunál posoudí písemné připomínky a žádosti stran k průběžné zprávě a poté může průběžnou zprávu změnit a provést jakékoli další zkoumání, jež považuje za vhodné.
 3. V naléhavých případech
 a)
 se rozhodč. tribunál vynasnaží předložit průběžnou zprávu nejpozději do 60 dnů ode dne svého ustavení, a každopádně ji nevydá později než 75 dnů ode dne svého ustavení, a
 b)
 strany mohou rozhodčímu tribunálu nejpozději sedm dnů ode dne předložení průběžné zprávy předkládat písemné připomínky a písemnou žádost, aby přezkoumal konkrétní aspekty průběžné zprávy.
 ČLÁNEK 21.19
 Závěrečná zpráva
 1. Rozhodč. tribunál předloží stranám závěrečnou zprávu nejpozději do 30 dnů ode dne vydání průběžné zprávy. Pokud má rozhodč. tribunál za to, že tuto lhůtu nelze dodržet, vyrozumí o tom jeho předseda písemně strany s uvedením důvodů zpoždění a dne předpokládaného vydání závěrečné zprávy. Zpoždění nesmí být za žádných okolností delší než 30 dnů od uplynutí lhůty.
 2. V naléhavých případech se rozhodč. tribunál vynasnaží předložit závěrečnou zprávu nejpozději do 15 dnů ode dne vydání průběžné zprávy, a každopádně ji nevydá později než 30 dnů ode dne vydání průběžné zprávy.
 3. Závěrečná zpráva musí obsahovat dostatečný rozbor jakýchkoli písemných připomínek a žádostí stran vznesených k průběžné zprávě. Rozhodč. tribunál může v závěrečné zprávě navrhnout, jakými způsoby by mohla být závěrečná zpráva provedena.
 4. Strany zpřístupní


text:
závěrečnou zprávu v celém rozsahu veřejnosti nejpozději do 10 dnů ode dne jejího vydání, ledaže se v zájmu ochrany důvěrných informací rozhodnou zveřejnit pouze části závěrečné zprávy nebo ji nezveřejnit vůbec.
 ČLÁNEK 21.20
 Splnění požadavků závěrečné zprávy
 1. Žalovaná strana přijme veškerá nezbytná opatření, aby urychleně a v dobré víře splnila požadavky závěrečné zprávy vydané podle článku 21.19.
 2. Žalovaná strana nejpozději do 30 dnů ode dne vydání závěrečné zprávy oznámí žalující straně, jakou přiměřeně dlouhou lhůtu potřebuje pro splnění požadavků závěrečné zprávy, a strany se vynasnaží dohodnout na přiměřené lhůtě nezbytné pro splnění těchto požadavků. Pokud se strany nemohou na délce přiměřené lhůty dohodnout, může žalující strana nejpozději do 20 dnů ode dne obdržení oznámení učiněného podle tohoto odstavce žalovanou stranou podat písemnou žádost, aby délku přiměřené lhůty stanovil původní rozhodč. tribunál. Tato žádost musí být současně oznámena žalované straně. Původní rozhodč. tribunál oznámí stranám své rozhodnutí nejpozději do 30 dnů ode dne podání žádosti.
 3. Délku přiměřené lhůty pro splnění požadavků závěrečné zprávy lze po vzájemné dohodě stran prodloužit.
 4. Žalovaná strana písemně informuje nejméně jeden měsíc před uplynutím přiměřené lhůty pro splnění požadavků závěrečné zprávy, pokud se strany nedohodnou jinak, žalující stranu o tom, jak postupuje při plnění požadavků závěrečné zprávy.
 ČLÁNEK 21.21
 Přezkum splnění požadavků
 1. Žalovaná strana nejpozději v den uplynutí přiměřené lhůty pro splnění požadavků závěrečné zprávy oznámí žalující straně veškerá opatření přijatá za účelem splnění požadavků závěrečné zprávy.
 2. V případě neshody ohledně existence opatření přijatých za účelem splnění požadavků závěrečné zprávy nebo jejich souladu se zahrnutými ustanoveními může žalující strana písemně požádat původní rozhodč. tribunál, aby danou záležitost přezkoumal. Tato žádost musí být současně oznámena žalované straně.
 3. V žádosti uvedené v odstavci 2 musí být uveden skutkový a právní základ stížnosti, včetně konkrétních sporných opatření, tak aby bylo jasně uvedeno, v čem jsou tato opatření v rozporu s příslušnými zahrnutými ustanoveními.
 4. Rozhodč. tribunál oznámí stranám své rozhodnutí nejpozději do 90 dnů ode dne, kdy mu byla věc postoupena.
 ČLÁNEK 21.22
 Dočasná nápravná opatření v případě nesplnění požadavků
 1. Žalovaná strana na žádost žalující strany zahájí konzultace s cílem dosáhnout vzájemně přijatelné dohody o vyrovnání č. jakémkoli jiném urovnání, pokud:
 a)
 v souladu s článkem 21.21 původní rozhodč. tribunál zjistí, že opatření přijatá za účelem splnění požadavků závěrečné zprávy oznámená žalovanou stranou nejsou v souladu s příslušnými zahrnutými ustanoveními;
 b)
 žalovaná strana před uplynutím přiměřené lhůty stanovené podle čl. 21.20 odst. 2 neoznámí žádné opatření přijaté ke splnění požadavků závěrečné zprávy nebo
 c)
 žalovaná strana oznámí žalující straně, že požadavky závěrečné zprávy nemůže splnit před uplynutím přiměřené lhůty stanovené podle čl. 21.20 odst. 2.
 2. Pokud se žalující strana rozhodne nepodat žádost podle odstavce 1, nebo pokud ji podá a do 20 dnů ode dne obdržení žádosti učiněné podle odstavce 1 není dosaženo vzájemně přijatelné dohody o vyrovnání nebo jakémkoli jiném urovnání, může žalující strana písemně oznámit žalované straně, že hodlá pozastavit použití koncesí č. jiných závazků vůč. žalované straně podle zahrnutých ustanovení. V tomto oznámení uvede přesně míru zamýšleného pozastavení


text:
koncesí č. jiných závazků.
 3. Žalující strana má právo uplatnit pozastavení koncesí č. jiných závazků uvedených v předchozím odstavci do 15 dnů ode dne obdržení oznámení žalovanou stranou, pokud žalovaná strana nepožádala o rozhodč. řízení podle odstavce 6.
 4. Pozastavení koncesí č. jiných závazků:
 a)
 musí být na úrovni odpovídající zrušení nebo omezení způsobenému neplněním požadavků závěrečné zprávy žalovanou stranou a
 b)
 může být použito v odvětvích, na něž se vztahuje řešení sporů podle článku 21.2 a 2 a jež jsou jiná než odvětví, v němž nebo v nichž rozhodč. tribunál toto zrušení nebo omezení zjistil, zejména pokud je žalující strana toho názoru, že toto pozastavení účinně přispívá k řádnému plnění požadavků.
 5. Pozastavení koncesí č. jiných závazků nebo vyrovnání č. jakékoli jiné urovnání uvedené v tomto článku je dočasné a použije se pouze do doby, než je odstraněn nesoulad opatření s příslušnými zahrnutými ustanoveními zjištěný v závěrečné zprávě nebo dokud strany nedosáhnou vzájemně přijatelné dohody o vyrovnání nebo jakémkoli jiném urovnání.
 6. Pokud se žalovaná strana domnívá, že pozastavení koncesí č. jiných závazků je v rozporu s odstavcem 4, může tato strana písemně požádat původní rozhodč. tribunál, aby danou záležitost nejpozději do 15 dnů ode dne obdržení oznámení podle odstavce 2 přezkoumal. Tato žádost musí být současně oznámena žalující straně. Původní rozhodč. tribunál oznámí stranám své rozhodnutí v dané záležitosti nejpozději do 30 dnů ode dne podání žádosti. Koncese č. jiné závazky nesmí být pozastaveny do té doby, než původní rozhodč. tribunál oznámí své rozhodnutí. Pozastavení koncesí č. jiných závazků musí být s tímto rozhodnutím v souladu.
 ČLÁNEK 21.23
 Přezkum splnění požadavků po přijetí dočasných nápravných opatření
 1. Poté co žalovaná strana oznámí žalující straně opatření přijatá s cílem splnit požadavky závěrečné zprávy:
 a)
 v situaci, kdy žalující strana uplatnila právo pozastavit koncese č. jiné závazky v souladu s článkem 21.22, žalující strana pozastavení koncesí nebo jiných závazků ukonč. nejpozději do 30 dnů ode dne obdržení oznámení, s výjimkou případů uvedených v odstavci 2, nebo
 b)
 v situaci, kdy bylo dosaženo vzájemně přijatelné dohody o vyrovnání č. jakémkoli jiném urovnání, může žalovaná strana uplatňování tohoto vyrovnání nebo jakéhokoli jiného urovnání ukončit nejpozději do 30 dnů ode dne obdržení oznámení, s výjimkou případů uvedených v odstavci 2.
 2. Pokud strany do 30 dnů ode dne obdržení oznámení nedospějí k dohodě o tom, zda opatření oznámené podle odstavce 1 je v souladu s příslušnými zahrnutými ustanoveními, žalující strana písemně požádá původní rozhodč. tribunál, aby danou záležitost přezkoumal. Tato žádost musí být současně oznámena žalované straně. Rozhodnutí rozhodčího tribunálu musí být stranám oznámeno nejpozději do 45 dnů ode dne podání žádosti. Pokud rozhodč. tribunál rozhodne, že opatření oznámené podle odstavce 1 je v souladu s příslušnými zahrnutými ustanoveními, pozastavení koncesí č. jiných závazků nebo uplatnění vyrovnání č. jiného urovnání musí být ukončeno nejpozději do 15 dnů ode dne vydání rozhodnutí. Případně se úroveň pozastavení koncesí č. jiných závazků nebo vyrovnání č. jiného urovnání v návaznosti na rozhodnutí rozhodčího tribunálu upraví.
 ČLÁNEK 21.24
 Přerušení a ukončení řízení
 Rozhodč. tribunál může na společnou žádost


text:
stran kdykoli přerušit řízení po dobu, na které se strany dohodnou, která však nepřesáhne 12 po sobě následujících měsíců. V případě takového přerušení se příslušné lhůty prodlouží o dobu, po kterou bylo řízení rozhodčího tribunálu přerušeno. Rozhodč. tribunál může řízení kdykoli obnovit na společnou žádost stran nebo po uplynutí dohodnuté doby přerušení na písemnou žádost kterékoli ze stran. Tato žádost musí být oznámena předsedovi rozhodčího tribunálu a v případě potřeby i druhé straně. Pokud je řízení rozhodčího tribunálu přerušeno na více než 12 po sobě následujících měsíců, pravomoc ustavit rozhodč. tribunál zanikne a jeho řízení se ukončí. Strany se mohou kdykoli dohodnout na ukončení řízení rozhodčího tribunálu. Tuto dohodu strany společně oznámí předsedovi rozhodčího tribunálu.
 ODDÍL D
 Obecná ustanovení
 ČLÁNEK 21.25
 Správa postupu pro řešení sporů
 1. Každá strana:
 a)
 urč. úřad, který odpovídá za správu postupu pro řešení sporů podle této kapitoly;
 b)
 odpovídá za provoz a náklady svého určeného úřadu a
 c)
 nejpozději do tří měsíců ode dne vstupu této dohody v platnost písemně oznámí druhé straně sídlo úřadu a jeho kontaktní údaje.
 2. Bez ohledu na odstavec 1 se strany mohou dohodnout, že společně pověří externí subjekt poskytováním podpory určitých administrativních úkolů v rámci postupu pro řešení sporů podle této kapitoly.
 ČLÁNEK 21.26
 Oboustranně přijatelné řešení
 1. Strany mohou kdykoli dosáhnout oboustranně přijatelného řešení, pokud jde o jakýkoli spor podle článku 21.2.
 2. Pokud je oboustranně přijatelného řešení dosaženo v průběhu řízení rozhodčího tribunálu nebo postupu mediace, strany společně oznámí dohodnuté řešení předsedovi rozhodčího tribunálu nebo mediátorovi. Na základě tohoto oznámení se řízení rozhodčího tribunálu nebo postup mediace ukončí.
 3. Každá strana přijme opatření nezbytná k provedení oboustranně přijatelného řešení v dohodnuté lhůtě.
 4. Provádějící strana nejpozději do dne uplynutí sjednané lhůty písemně informuje druhou stranu o veškerých opatřeních, která přijala, aby oboustranně přijatelné řešení provedla.
 ČLÁNEK 21.27
 Volba fóra
 1. Vznikne-li spor o údajné porušení povinnosti podle této dohody konkrétním opatřením a v podstatě rovnocenné povinnosti podle jiné mezinárodní dohody, jejímiž stranami jsou obě strany, včetně Dohody o WTO, může žalující strana vybrat fórum, na němž se má spor urovnat.
 2. Poté co strana s ohledem na určité opatření uvedené v odstavci 1 vybrala fórum a zahájila postup pro řešení sporů podle této kapitoly nebo podle jiné mezinárodní dohody, nezahájí tato strana s ohledem na toto opatření postup pro řešení sporů v rámci žádného jiného fóra, ledaže by prvně vybrané fórum z jurisdikčních nebo procesních důvodů neučinilo žádné zjištění ohledně sporných otázek.
 3. Pro účely odstavce 2 platí:
 a)
 postup pro řešení sporů podle této kapitoly se považuje za zahájený v okamžiku, kdy některá strana požádá o ustavení rozhodčího tribunálu podle čl. 21.7 odst. 1;
 b)
 postup pro řešení sporů podle Dohody o WTO se považuje za zahájený v okamžiku, kdy některá strana požádá o ustavení skupiny odborníků podle článku 6 DSU, a
 c)
 postup pro řešení sporů podle jakékoli jiné dohody se považuje za zahájený v okamžiku, kdy některá strana požádá o ustavení panelu pro řešení sporů podle příslušných ustanovení takové dohody.
 4. Žádné ustanovení


text:
této dohody nebrání kterékoli straně, aby uplatnila pozastavení koncesí č. jiných závazků schválených DSB. Strana se nesmí dovolávat Dohody o WTO s cílem zabránit druhé straně v pozastavení koncesí č. jiných závazků podle zahrnutých ustanovení.
 ČLÁNEK 21.28
 Lhůta
 1. Všechny lhůty stanovené v této kapitole se počítají ode dne následujícího po jednání nebo skutečnosti, jichž se týkají.
 2. Veškeré lhůty uvedené v této kapitole mohou být u konkrétního sporu po vzájemné dohodě stran změněny. Rozhodč. tribunál může kdykoli navrhnout stranám změnu jakékoliv lhůty uvedené v této kapitole s uvedením důvodů. Na žádost kterékoli strany rozhodč. tribunál rozhodne, zda je třeba změnit lhůtu uvedenou v odstavci 2 a v čl. 21.18 odst. 3 písm. b), a uvede důvody svého rozhodnutí, zejména s ohledem na složitost konkrétního sporu.
 ČLÁNEK 21.29
 Výdaje
 Pokud se obě strany nedohodnou jinak, podílejí se strany na výdajích na rozhodč. tribunál, včetně odměn rozhodců, rovným dílem v souladu s jednacím řádem.
 ČLÁNEK 21.30
 Jednací řád a kodex chování
 Řízení rozhodčího tribunálu stanovené v této kapitole probíhá v souladu s jednacím řádem rozhodčího tribunálu a kodexem chování rozhodců, které Smíšený výbor v souladu s čl. 22.1 odst. 4 písm. f) schválí na svém prvním zasedání.
 KAPITOLA 22
 INSTITUCIONÁLNÍ USTANOVENÍ
 ČLÁNEK 22.1
 Smíšený výbor
 1. Strany zřizují Smíšený výbor složený ze zástupců obou stran.
 2. Smíšený výbor se poprvé sejde do tří měsíců ode dne vstupu této dohody v platnost. Poté Smíšený výbor zasedá jednou ročně, nedohodnou-li se zástupci stran ve specializovaných výborech jinak, nebo v naléhavých případech zasedne na žádost některé strany. Smíšený výbor se může scházet prostřednictvím osobního setkání nebo jiným způsobem, na němž se zástupci strany dohodli.
 3. Zasedání Smíšeného výboru se konají střídavě v Evropské unii a v Japonsku, nedohodnou-li se zástupci stran jinak. Smíšenému výboru spolupředsedá člen Evropské komise a zástupce Japonska na ministerské úrovni odpovědný za záležitosti podle této dohody, nebo jejich zástupci.
 4. V zájmu zajištění řádného a účinného fungování této dohody Smíšený výbor:
 a)
 přezkoumává a sleduje provádění a fungování této dohody a případně předkládá stranám doporučení;
 b)
 příslušně dohlíží na práci všech specializovaných výborů, pracovních skupin a jiných subjektů zřízených na základě této dohody, koordinuje ji a doporučuje jim případná nezbytná opatření;
 c)
 aniž je dotčena kapitola 21, usiluje o vyřešení případných problémů v oblastech, jichž se týká tato dohoda, nebo o urovnání případných sporů při výkladu nebo použití této dohody;
 d)
 zvažuje jakékoli další záležitosti v oblastech, jichž se týká tato dohoda, na nichž se zástupci stran dohodnou;
 e)
 na svém prvním zasedání schválí svůj jednací řád; a
 f)
 na svém prvním zasedání schválí jednací řád rozhodčího tribunálu a kodex chování rozhodců podle článku 21.30, jakož i postup mediace podle čl. 21.6 odst. 2.
 5. V zájmu zajištění řádného a účinného fungování této dohody může Smíšený výbor:
 a)
 zřizovat nebo rušit specializované výbory, pracovní skupiny nebo jiné subjekty, jež nejsou uvedeny v článcích 22.3 a 22.4, a určit jejich složení, úkoly a způsob jejich práce;
 b)
 přidělovat specializovaným výborům, pracovním skupinám nebo jiným subjektům povinnosti;
 c)
 poskytovat informace o záležitostech,


text:
které spadají do oblasti působnosti této dohody, veřejnosti;
 d)
 doporučovat stranám změny této dohody nebo rozhodovat o změnách této dohody v případech, které jsou konkrétně stanoveny v čl. 23.2 odst. 4;
 e)
 schvalovat výklad ustanovení této dohody, který je závazný pro strany a všechny specializované výbory, pracovní skupiny a jiné subjekty zřízené podle této dohody, včetně rozhodčích tribunálů zřízených podle kapitoly 21, a
 f)
 přijímat v rámci výkonu svých funkcí jakákoli jiná opatření, na nichž se strany dohodnou.
 ČLÁNEK 22.2
 Rozhodnutí a doporučení Smíšeného výboru
 1. Smíšený výbor může přijímat rozhodnutí, stanoví-li to tato dohoda. Přijatá rozhodnutí jsou pro strany závazná. Každá strana přijme opatření nezbytná k provedení přijatých rozhodnutí.
 2. Smíšený výbor může vydávat doporučení relevantní pro provádění a fungování této dohody.
 3. Smíšený výbor přijímá všechna rozhodnutí a doporučení na základě konsenzu a může je přijímat při osobním setkání nebo písemnou formou.
 ČLÁNEK 22.3
 Specializované výbory
 1. Pod záštitou Smíšeného výboru se zřizují tyto specializované výbory:
 a)
 Výbor pro obchod se zbožím;
 b)
 Výbor pro pravidla původu a celní otázky;
 c)
 Výbor pro sanitární a fytosanitární opatření;
 d)
 Výbor pro technické překážky obchodu;
 e)
 Výbor pro obchod službami, liberalizaci investic a elektronický obchod;
 f)
 Výbor pro vládní zakázky;
 g)
 Výbor pro duševní vlastnictví;
 h)
 Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj;
 i)
 Výbor pro spolupráci v oblasti regulace a
 j)
 Výbor pro spolupráci v oblasti zemědělství.
 2. Povinnosti a úkoly specializovaných výborů uvedených v odstavci 1 jsou vhodným způsobem vymezeny v příslušných kapitolách této dohody a mohou být pozměněny rozhodnutím Smíšeného výboru, ovšem jejich povinnosti zůstávají v rámci oblasti působnosti kapitol, za jejichž uplatňování a fungování jsou odpovědné.
 3. Není-li v této dohodě stanoveno jinak, specializované výbory:
 a)
 zasedají jednou ročně, nedohodnou-li se zástupci stran ve specializovaných výborech jinak, nebo na žádost některé strany nebo Smíšeného výboru;
 b)
 jsou složeny ze zástupců stran;
 c)
 mají za spolupředsedy zástupce stran na příslušné úrovni;
 d)
 zasedají střídavě v Evropské unii a v Japonsku, nedohodnou-li se zástupci stran ve specializovaných výborech jinak, nebo za použití jakýchkoli vhodných komunikačních prostředků;
 e)
 se dohodnou na termínech zasedání a stanoví pořad jednání na základě konsenzu a
 f)
 přijímají všechna rozhodnutí a vydávají doporučení na základě konsenzu dosaženého při osobním setkání nebo písemnou formou.
 4. Specializované výbory mohou schválit svůj jednací řád. Dokud není tento jednací řád schválen, použije se obdobně jednací řád Smíšeného výboru.
 5. Specializované výbory mohou předkládat návrhy rozhodnutí, která přijímá Smíšený výbor, nebo přijímat rozhodnutí v souladu s příslušnými ustanoveními této dohody.
 6. Na žádost některé strany nebo na základě postoupení příslušným specializovaným výborem může Smíšený výbor řešit záležitosti, které příslušný specializovaný výbor nevyřešil.
 7. Každý specializovaný výbor informuje Smíšený výbor s dostatečným předstihem o termínech a pořadu jednání svých zasedání a podá mu zprávu o výsledcích a závěrech každého zasedání.
 8. Existence specializovaného výboru nebrání žádné ze stran v tom, aby předložila jakoukoli záležitost přímo Smíšenému výboru.
 ČLÁNEK 22.4
 Pracovní skupiny
 1. Zřizuje se pracovní skupina pro víno a pracovní skupina pro motorová vozidla a jejich části a součásti pod záštitou


text:
Výboru pro obchod se zbožím. Povinnosti a úkoly těchto pracovních skupin vymezují články 2.35 a 20 přílohy 2-C.
 2. V souladu s příslušnými kapitolami mohou být zřízeny tyto pracovní skupiny:
 a)
 pracovní skupiny ad hoc pod záštitou Výboru pro sanitární a fytosanitární opatření;
 b)
 odborné pracovní skupiny ad hoc pod záštitou Výboru pro technické překážky obchodu;
 c)
 pracovní skupiny ad hoc pod záštitou Výboru pro spolupráci v oblasti regulace a
 d)
 odborná pracovní skupina pro dobré životní podmínky zvířat pod záštitou Smíšeného výboru.
 3. Není-li v této dohodě stanoveno jinak nebo nedohodnou-li se zástupci stran v pracovních skupinách jinak, pracovní skupiny:
 a)
 zasedají jednou ročně nebo na žádost některé strany nebo Smíšeného výboru;
 b)
 mají za spolupředsedy zástupce stran na příslušné úrovni;
 c)
 zasedají střídavě v Evropské unii a v Japonsku, nebo za použití jakýchkoli jiných vhodných komunikačních prostředků dohodnutých zástupci stran v pracovních skupinách;
 d)
 se dohodnou na termínech zasedání a stanoví pořad jednání na základě konsenzu a
 e)
 přijímají všechna rozhodnutí a vydávají doporučení na základě konsenzu dosaženého při osobním setkání nebo písemnou formou.
 4. Pracovní skupiny mohou schválit svůj jednací řád. Dokud není tento jednací řád schválen, použije se obdobně jednací řád Smíšeného výboru.
 5. Pracovní skupiny s dostatečným předstihem před zasedáními informují příslušné specializované výbory nebo případně Smíšený výbor o termínech zasedání a pořadu jednání. O svých činnostech podají zprávu na každém zasedání příslušných specializovaných výborů nebo případně Smíšeného výboru.
 6. Existence pracovní skupiny nebrání žádné ze stran v tom, aby předala jakoukoli záležitost přímo Smíšenému výboru nebo příslušným specializovaným výborům.
 ČLÁNEK 22.5
 Práce specializovaných výborů, pracovních skupin a jiných subjektů
 Specializované výbory, pracovní skupiny a jiné subjekty zřízené podle této dohody při výkonu svých úkolů zamezí zdvojování své činnosti.
 ČLÁNEK 22.6
 Kontaktní místa
 1. Každá strana po vstupu této dohody v platnost urč. kontaktní místo pro provádění této dohody a druhé straně oznámí jeho kontaktní údaje včetně informací týkajících se příslušných úředníků. Strany se neprodleně vzájemně uvědomí o jakékoli změně těchto kontaktních údajů.
 2. Kontaktní místa:
 a)
 není-li v této dohodě stanoveno jinak, vydávají a přijímají veškerá oznámení a informace poskytované mezi oběma stranami podle této dohody;
 b)
 usnadňují jakoukoli další komunikaci mezi stranami o veškerých otázkách týkajících se této dohody a
 c)
 koordinují přípravy zasedání Smíšeného výboru.
 KAPITOLA 23
 ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
 ČLÁNEK 23.1
 Obecný přezkum
 Aniž jsou dotčena ustanovení jiných kapitol týkající se přezkumu, strany provedou obecný přezkum provádění a fungování této dohody v 10. roce ode dne vstupu této dohody v platnost nebo v jiných termínech, na nichž se strany dohodnou.
 ČLÁNEK 23.2
 Změny
 1. Tuto dohodu lze měnit na základě dohody mezi stranami.
 2. Tyto změny vstoupí v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí, že splnily své příslušné použitelné právní požadavky a postupy pro vstup těchto změn v platnost, nebo k pozdějšímu dni, na němž se strany dohodnou. Strany k tomuto oznámení využijí výměnu diplomatických nót mezi Evropskou unií a vládou Japonska.
 3. V souladu s příslušnými domácími právními postupy stran může Smíšený výbor přijmout