text: následovat výraz Coronata Valcalepio Valdadige (Etschaler) (Regione Trentino Alto Adige) Valdadige (Etschtaler), může následovat výraz Terra dei Forti (Regione Veneto) Valdichiana Valle d’Aosta nebo Vallée d’Aoste, může následovat výraz: Arnad-Montjovet nebo Donnas nebo Enfer d’Arvier nebo Torrette nebo Blanc de Morgex et de la Salle nebo Chambave nebo Nus Valpolicella, může následovat výraz Valpantena Valsusa Valtellina Valtellina Superiore, může následovat výraz Grumello nebo Inferno nebo Maroggia nebo Sassella nebo Vagella Velletri Verbicaro Verdicchio dei Castelli di Jesi Verdicchio di Matelica Verduno Pelaverga nebo Verduno Vermentino di Sardegna Vernaccia di Oristano nebo Sardegna Vernaccia di Oristano Vernaccia di San Gimignano Vernaccia di Serrapetrona Vesuvio Vicenza Vignanello Vin Santo del Chianti Vin Santo del Chianti Classico Vin Santo di Montepulciano Vini del Piave nebo Piave Zagarolo |2. Stolní vína se zeměpisným označenímAllerona Alta Valle della Greve Alto Livenza (Regione veneto) Alto Livenza (Regione Fruili Venezia Giula) Alto Mincio Alto Tirino Arghillà Barbagia Basilicata Benaco bresciano Beneventano Bergamasca Bettona Bianco di Castelfranco Emilia Calabria Camarro Campania Cannara Civitella d’Agliano Colli Aprutini Colli Cimini Colli del Limbara Colli del Sangro Colli della Toscana centrale Colli di Salerno Colli Ericini Colli Trevigiani Collina del Milanese Colline del Genovesato Colline Frentane Colline Pescaresi Colline Savonesi Colline Teatine Condoleo Conselvano Costa Viola Daunia Del Vastese nebo Histonium Delle Venezie (Regione Veneto) Delle Venezie (Regione Friuli Venezia Giulia) Delle Venezie (Regione Trentino – Alto Adige) Dugenta Emilia nebo dell’Emilia Epomeo Esaro Fontanarossa di Cerda Forlì Fortana del Taro Frusinate nebo del Frusinate Golfo dei Poeti La Spezia nebo Golfo dei Poeti Grottino di Roccanova Isola dei Nuraghi Lazio Lipuda Locride Marca Trevigiana Marche Maremma toscana Marmilla Mitterberg nebo Mitterberg tra Cauria e Tel nebo Mitterberg zwischen Gfrill und Toll Modena nebo Provincia di Modena Montenetto di Brescia Murgia Narni Nurra Ogliastra Osco nebo Terre degli Osci Paestum Palizzi Parteolla Pellaro Planargia Pompeiano Provincia di Mantova Provincia di Nuoro Provincia di Pavia Provincia di Verona nebo Veronese Puglia Quistello Ravenna Roccamonfina Romangia Ronchi di Brescia Rotae Rubicone Sabbioneta Salemi Salento Salina Scilla Sebino Sibiola Sicilia Sillaro nebo Bianco del Sillaro Spello Tarantino Terrazze Retiche di Sondrio Terre del Volturno Terre di Chieti Terre di Veleja Tharros Toscana nebo Toscano Trexenta Umbria Valcamonica Val di Magra Val di Neto Val Tidone Valdamato Vallagarina (Regione Trentino – Alto Adige) Vallagarina (Regione Veneto) Valle Belice Valle del Crati Valle del Tirso Valle d’Itria Valle Peligna Valli di Porto Pino Veneto Veneto Orientale Venezia Giulia Vigneti delle Dolomiti nebo Weinberg Dolomiten (Regione Trentino – Alto Adige) Vigneti delle Dolomiti nebo Weinberg Dolomiten (Regione Veneto) |LucemburskoJakostní vína stanovených pěstitelských oblastíStanovené pěstitelské oblasti (může následovat název obce nebo částí obce) | Názvy obcí nebo částí obcí |Moselle Luxembourgeoise | Ahn Assel Bech-Kleinmacher Born Bous Burmerange Canach Ehnen Ellingen Elvange Erpeldingen Gostingen Greiveldingen Grevenmacher Lenningen Machtum Mertert Moersdorf Mondorf Niederdonven Oberdonven Oberwormeldingen Remerschen Remich Rolling Rosport Schengen Schwebsingen Stadtbredimus Trintingen Wasserbillig Wellenstein Wintringen Wormeldingen |Malta1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastíStanovené pěstitelské oblasti | Podoblasti |Island of Malta | Rabat || Mdina nebo Medina || Marsaxlokk ||


text: Marnisi || Mgarr || Ta'Qali || Siggiewi |Gozo | Ramla || Marsalforn || Nadur || Victoria Heights |2. Stolní vína se zeměpisným označenímMaltsky | Anglicky |Gzejjer Maltin | Maltese Islands |Portugalsko1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastíStanovené pěstitelské oblasti (může následovat název pěstitelské podoblasti) | Podoblasti |Alenquer | |Alentejo | Borba || Évora || Granja-Amareleja || Moura || Portalegre || Redondo || Reguengos || Vidigueira |Arruda | |Bairrada | |Beira Interior | Castelo Rodrigo || Cova da Beira || Pinhel |Biscoitos | |Bucelas | |Carcavelos | |Chaves | |Colares | |Dão, může následovat výraz Nobre | Alva || Besteiros || Castendo || Serra da Estrela || Silgueiros || Terras de Azurara || Terras de Senhorim |Douro, může mu předcházet výraz Vinho do nebo Moscatel do | Baixo Corgo || Cima Corgo || Douro Superior |Encostas d’Aire | Alcobaça || Ourém |Graciosa | |Lafões | |Lagoa | |Lagos | |Lourinhã | |Madeira nebo Madère nebo Madera nebo Vinho da Madeira nebo Madeira Weine nebo Madeira Wine nebo | |Vin de Madère nebo Vino di Madera nebo Madera Wijn | |Madeirense | |Óbidos | |Palmela | |Pico | |Portimão | |Port nebo Porto nebo Oporto nebo Portwein nebo Portvin nebo Portwijn nebo Vin de Porto nebo Port Wine nebo Vinho do Porto | |Ribatejo | || Almeirim || Cartaxo || Chamusca || Coruche || Santarém || Tomar |Setúbal, může mu předcházet výraz Moscatel nebo může následovat výraz Roxo | |Tavira | |Távora-Varosa | |Torres Vedras | |Trás-os-Montes | || Chaves || Planalto Mirandês || Valpaços |Vinho Verde | || Amarante || Ave || Baião || Basto || Cávado || Lima || Monção || Paiva || Sousa |2. Stolní vína se zeměpisným označenímStanovené pěstitelské oblasti | Podoblasti |Açores | |Alentejano | |Algarve | |Beiras | Beira Alta || Beira Litoral || Terras de Sicó |Duriense | |Estremadura | Alta Estremadura |Minho | |Ribatejano | |Terras Madeirenses | |Terras do Sado | |Transmontano | |Rumunsko1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastíStanovené pěstitelské oblasti (může následovat název pěstitelské podoblasti) | Podoblasti |Aiud | |Alba Iulia | |Babadag | |Banat, může následovat výraz | Dealurile Tirolului || Moldova Nouă || Silagiu |Banu Mărăcine | |Bohotin | |Cernăteşti – Podgoria | |Coteşti | |Cotnari | |Crişana, může následovat výraz | Biharia || Diosig || Şimleu Silvaniei |Dealu Bujorului | |Dealu Mare, může následovat výraz | Boldeşti || Breaza || Ceptura || Merei || Tohani || Urlaţi || Valea Călugărească || Zoreşti |Drăgăşani | |Huşi, může následovat výraz | Vutcani |Iana | |Iaşi, může následovat výraz | Bucium || Copou || Uricani |Lechinţa | |Mehedinţi, může následovat výraz | Corcova || Golul Drâncei || Oreviţa || Severin || Vânju Mare |Miniş | |Murfatlar, může následovat výraz | Cernavodă || Medgidia |Nicoreşti | |Odobeşti | |Oltina | |Panciu | |Pietroasa | |Recaş | |Sâmbureşti | |Sarica Niculiţel, může následovat výraz | Tulcea |Sebeş – Apold | |Segarcea | |Ştefăneşti, může následovat výraz | Costeşti |Târnave, může následovat výraz | Blaj || Jidvei || Mediaş |2. Stolní vína se zeměpisným označenímStanovené pěstitelské

type: contracts

jurisdiction: EU


text: oblasti (může následovat název pěstitelské podoblasti) | Podoblasti |Colinele Dobrogei | |Dealurile Crişanei | |Dealurile Moldovei, nebo | Dealurile Covurluiului || Dealurile Hârlăului || Dealurile Huşilor || Dealurile Iaşilor || Dealurile Tutovei || Terasele Siretului |Dealurile Munteniei | |Dealurile Olteniei | |Dealurile Sătmarului | |Dealurile Transilvaniei | |Dealurile Vrancei | |Dealurile Zarandului | |Terasele Dunării | |Viile Caraşului | |Viile Timişului | |SlovenskoJakostní vína stanovených pěstitelských oblastíStanovené pěstitelské oblasti (následuje výraz "vinohradnícka oblasť") | Podoblasti (může následovat název stanovené pěstitelské oblasti) (následuje výraz "vinohradnícky rajón") |Južnoslovenská | Dunajskostredský || Galantský || Hurbanovský || Komárňanský || Palárikovský || Šamorínsky || Strekovský || Štúrovský |Malokarpatská | Bratislavský || Doľanský || Hlohovecký || Modranský || Orešanský || Pezinský || Senecký || Skalický || Stupavský || Trnavský || Vrbovský || Záhorský |Nitrianska | Nitriansky || Pukanecký || Radošinský || Šintavský || Tekovský || Vrábeľský || Želiezovský || Žitavský || Zlatomoravecký |Stredoslovenská | Fiľakovský || Gemerský || Hontiansky || Ipeľský || Modrokamenecký || Tornaľský || Vinický |Tokaj/ská/ský/ské | Čerhov || Černochov || Malá Tŕňa || Slovenské Nové Mesto || Veľká Bara || Veľká Tŕňa || Viničky |Východoslovenská | Kráľovskochlmecký || Michalovský || Moldavský || Sobranecký |Slovinsko1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastíStanovené pěstitelské oblasti může následovat název vinařské obcea/nebo název viniční trati |Bela krajina nebo Belokranjec Bizeljsko-Sremič nebo Sremič-Bizeljsko Dolenjska Dolenjska, cviček Goriška Brda nebo Brda Haloze nebo Haložan Koper nebo Koprčan Kras Kras, teran Ljutomer-Ormož nebo Ormož-Ljutomer Maribor nebo Mariborčan Radgona-Kapela nebo Kapela Radgona Prekmurje nebo Prekmurčan Šmarje-Virštanj nebo Virštanj-Šmarje Srednje Slovenske gorice Vipavska dolina nebo Vipavec nebo Vipavčan |2. Stolní vína se zeměpisným označenímPodravje Posavje Primorska |Španělsko1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastíStanovené pěstitelské oblasti (může následovat název pěstitelské podoblasti) | Podoblasti |Abona | |Alella | |Alicante | Marina Alta |Almansa | |Ampurdán-Costa Brava | |Arabako Txakolina-Txakolí de Álava nebo Chacolí de Álava | |Arlanza | |Arribes | |Bierzo | |Binissalem-Mallorca | |Bullas | |Calatayud | |Campo de Borja | |Cariñena | |Cataluña | |Cava | |Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina | |Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina | |Cigales | |Conca de Barberá | |Condado de Huelva | |Costers del Segre | Artesa || Les Garrigues || Raimat || Valls de Riu Corb |Dominio de Valdepusa | |El Hierro | |Finca Élez | |Guijoso | |Jerez-Xérès-Sherry nebo Jerez nebo Xérès nebo Sherry | |Jumilla | |La Mancha | |La Palma | Fuencaliente || Hoyo de Mazo || Norte de la Palma |Lanzarote | |Málaga | |Manchuela | |Manzanilla | |Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda | |Méntrida | |Mondéjar | |Monterrei | Ladera de Monterrei || Val de Monterrei |Montilla-Moriles | |Montsant | |Navarra | Baja Montaña || Ribera Alta || Ribera Baja || Tierra Estella || Valdizarbe |Penedés | |Pla de Bages | |Pla i Llevant | |Priorato | |Rías Baixas...................................................... | Condado do Tea || O Rosal || Ribeira do Ulla || Soutomaior || Val do Salnés |Ribeira Sacra................................................... | Amandi || Chantada || Quiroga-Bibei || Ribeiras do Miño || Ribeiras do Sil |Ribeiro | |Ribera del Duero | |Ribera del Guadiana.......................................... | Cañamero || Matanegra || Montánchez


text: || Ribera Alta || Ribera Baja || Tierra de Barros |Ribera del Júcar | |Rioja............................................................ | Rioja Alavesa || Rioja Alta || Rioja Baja |Rueda | |Sierras de Málaga............................................. | Serranía de Ronda |Somontano | |Tacoronte-Acentejo.......................................... | Anaga |Tarragona | |Tierra Alta | |Tierra de León | |Tierra del Vino de Zamora | |Toro | |Uclés | |Utiel-Requena | |Valdeorras | |Valdepeñas | |Valencia...................................................... | Alto Turia || Clariano || Moscatel de Valencia || Valentino |Valle de Güímar | |Valle de la Orotava | |Valles de Benavente | |Vinos de Madrid | Arganda || Navalcarnero || San Martín de Valdeiglesias |Ycoden-Daute-Isora | |Yecla | |2. Stolní vína se zeměpisným označenímVino de la Tierra de Abanilla Vino de la Tierra de Bailén Vino de la Tierra de Bajo Aragón Vino de la Tierra de Betanzos Vino de la Tierra de Cádiz Vino de la Tierra de Campo de Belchite Vino de la Tierra de Campo de Cartagena Vino de la Tierra de Cangas Vino de la Tierra de Castelló Vino de la Tierra de Castilla Vino de la Tierra de Castilla y León Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra Vino de la Tierra de Córdoba Vino de la Tierra de Costa de Cantabria Vino de la Tierra de Desierto de Almería Vino de la Tierra de Extremadura Vino de la Tierra Formentera Vino de la Tierra de Gálvez Vino de la Tierra de Granada Sur-Oeste Vino de la Tierra de Ibiza Vino de la Tierra de Illes Balears Vino de la Tierra de Isla de Menorca Vino de la Tierra de La Gomera Vino de la Tierra de Laujar-Alpujarra Vino de la Tierra de Liébana Vino de la Tierra de Los Palacios Vino de la Tierra de Norte de Granada Vino de la Tierra Norte de Sevilla Vino de la Tierra de Pozohondo Vino de la Tierra de Ribera del Andarax Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas Vino de la Tierra de Ribera del Queiles Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz Vino de la Tierra de Torreperojil Vino de la Tierra de Valdejalón Vino de la Tierra de Valle del Cinca Vino de la Tierra de Valle del Jiloca Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense Vino de la Tierra Valles de Sadacia |Spojené království1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastíEnglish Vineyards Welsh Vineyards |2. Stolní vína se zeměpisným označenímEngland nebo Berkshire Buckinghamshire Cheshire Cornwall Derbyshire Devon Dorset East Anglia Gloucestershire Hampshire Herefordshire Isle of Wight Isles of Scilly Kent Lancashire Leicestershire Lincolnshire Northamptonshire Nottinghamshire Oxfordshire Rutland Shropshire Somerset Staffordshire Surrey Sussex Warwickshire West Midlands Wiltshire Worcestershire Yorkshire Wales nebo Cardiff Cardiganshire Carmarthenshire Denbighshire Gwynedd Monmouthshire Newport Pembrokeshire Rhondda Cynon Taf Swansea The Vale of Glamorgan Wrexham |2. Změny seznamu zeměpisných označení společně dohodnuté smluvními stranami nebo smíšeným výborem v souladu s postupy uvedenými v článku 29 nebo 30.ČÁST BVÍNA POCHÁZEJÍCÍ Z AUSTRÁLIE1. Zeměpisná označení Austrálie:STÁT/ZÓNA | PĚSTITELSKÁ OBLAST


text: | PODOBLAST |South Eastern Australia | | |NEW SOUTH WALES | | |Big Rivers | | || Perricoota | || Riverina | |Western Plains | | |Central Ranges | | || Cowra | || Mudgee | || Orange | |Southern New South Wales | | || Canberra District | || Gundagai | || Hilltops | || Tumbarumba | |South Coast | | || Shoalhaven Coast | || Southern Highlands | |Northern Slopes | | |Northern Rivers | | || Hastings River | |Hunter Valley | | || Hunter | || | Broke Fordwich |QUEENSLAND | | || Granite Belt | || South Burnett | |SOUTH AUSTRALIA | | |Adelaide | | |Mount Lofty Ranges | | || Adelaide Hills | || | Lenswood || | Piccadilly Valley || Adelaide Plains | || Clare Valley | |Barossa | | || Barossa Valley | || Eden Valley | || | High Eden |Fleurieu | | || Currency Creek | || Kangaroo Island | || Langhorne Creek | || McLaren Vale | || Southern Fleurieu | |Limestone Coast | | || Coonawarra | || Mount Benson | || Padthaway | || Robe | || Wrattonbully | |Lower Murray | | || Riverland | |The Peninsulas | | |Far North | | || Southern Flinders Ranges | |VICTORIA | | |North West Victoria | | || Murray Darling | || Swan Hill | |North East Victoria | | || Alpine Valleys | || Beechworth | || Glenrowan | || King Valley | || Rutherglen | |Central Victoria | | || Bendigo | || Goulburn Valley | || | Nagambie Lakes || Heathcote | || Strathbogie Ranges | || Upper Goulburn | |Western Victoria | | || Grampians | || | Great Western || Henty | || Pyrenees | |Port Phillip | | || Geelong | || Macedon Ranges | || Mornington Peninsula | || Sunbury | || Yarra Valley | |Gippsland | | |WESTERN AUSTRALIA | | |Greater Perth | | || Perth Hills | || Swan District | || | Swan Valley || Peel | |Central Western Australia | | |South West Australia | | || Blackwood Valley | || Geographe | || Great Southern | || | Albany || | Denmark || | Frankland River || | Mount Barker || | Porongurup || Margaret River | || Manjimup | || Pemberton | |West Australian South East Coastal | |Eastern Plains, Inland and North of Western Australia | |TASMANIA | | |NORTHERN TERRITORY | | |AUSTRALIAN CAPITAL TERRITORY | |2. Změny seznamu zeměpisných označení společně dohodnuté smluvními stranami v souladu s postupy uvedenýmiς v článku 29 nebo 30.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIITradiční výrazy podle článku 121. Tradiční výrazy členských států:Tradiční výrazy | Dotčená vína | Kategorie vína | Jazyk |NĚMECKO |Qualitätswein | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Qualitätswein garantierten Ursprungs/Q.g.U | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Qualitätswein mit Prädikat/Q.b.A.m.Pr nebo Prädikatswein | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Qualitätsschaumwein garantierten Ursprungs/Q.g.U | všechna | jakostní šumivé víno s.


text: o. | němčina |Auslese | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Beerenauslese | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Eiswein | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Kabinett | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Spätlese | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Trockenbeerenauslese | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Landwein | všechna | stolní víno se zeměpisným označením | němčina |Affentaler | Altschweier, Bühl, Eisental, Neusatz/Bühl, Bühlertal, Neuweier/Baden-Baden | jakostní víno s. o. | němčina |Badisch Rotgold | Baden | jakostní víno s. o. | němčina |Ehrentrudis | Baden | jakostní víno s. o. | němčina |Hock | Rhein, Ahr, Hessische Bergstraße, Mittelrhein, Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau | stolní víno se zeměpisným označením | němčina |Klassik/Classic | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Liebfrau(en)milch | Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau | jakostní víno s. o. | němčina |Moseltaler | Mosel-Saar-Ruwer | jakostní víno s. o. | němčina |Riesling-Hochgewächs | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Schillerwein | Württemberg | jakostní víno s. o. | němčina |Weißherbst | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Winzersekt | všechna | jakostní šumivé víno s. o. | němčina |RAKOUSKO |Qualitätswein | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Qualitätswein besonderer Reife und Leseart nebo Prädikatswein | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Ausbruch/Ausbruchwein | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Auslese/Auslesewein | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Beerenauslese (wein) | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Eiswein | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Kabinett/Kabinettwein | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Schilfwein | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Spätlese/Spätlesewein | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Strohwein | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Trockenbeerenauslese | všechna | jakostní víno s. o. | němčina |Landwein | všechna | stolní víno se zeměpisným označením | |Ausstich | všechna | jakostní víno s. o. a stolní víno se zeměpisným označením | němčina |Auswahl | všechna | jakostní víno s. o. a stolní víno se zeměpisným označením | němčina |Bergwein | všechna | jakostní víno s. o. a stolní víno se zeměpisným označením | němčina |Klassik/Classic | všechna | jakostní víno s. o. a stolní víno se zeměpisným označením | němčina |Erste Wahl | všechna | jakostní víno s. o. a stolní víno se zeměpisným označením | němčina |Hausmarke | všechna | jakostní víno s. o. a stolní víno se zeměpisným označením | němčina |Heuriger | všechna | jakostní víno s. o. a stolní víno se zeměpisným označením | němčina |Jubiläumswein | všechna | jakostní víno s. o. a stolní víno se zeměpisným označením | němčina |Schilcher | Steiermark | jakostní víno s. o. a stolní víno se zeměpisným označením | němčina |Sturm | všechna | částečně zkvašený hroznový mošt se zeměpisným označením


text: | němčina |ŠPANĚLSKO |Denominación de origen (DO) | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní perlivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | španělština |Denominación de origen calificada (DOCa) | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní perlivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | španělština |Vino dulce natural | všechna | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Vino generoso | [1] | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Vino generoso de licor | [2] | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Vino de la Tierra | všechna | stolní víno se zeměpisným označením | |Aloque | DO Valdepeñas | jakostní víno s. o. | španělština |Amontillado | DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda DO Montilla Moriles | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Añejo | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | španělština |Añejo | DO Malaga | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Chacoli/Txakolina | DO Chacoli de Bizkaia DO Chacoli de Getaria DO Chacoli de Alava | jakostní víno s. o. | španělština |Clásico | DO Abona DO El Hierro DO Lanzarote DO La Palma DO Tacoronte-Acentejo DO Tarragona DO Valle de Güimar DO Valle de la Orotava DO Ycoden-Daute-Isora | jakostní víno s. o. | španělština |Cream | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda DO Montilla Moriles DO Málaga DO Condado de Huelva | jakostní likérové víno s. o. | angličtina |Criadera | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda DO Montilla Moriles DO Málaga DO Condado de Huelva | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Criaderas y Soleras | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda DO Montilla Moriles DO Málaga DO Condado de Huelva | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Crianza | všechna | jakostní víno s. o. | španělština |Dorado | DO Rueda DO Malaga | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Fino | DO Montilla Moriles DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Fondillón | DO Alicante | jakostní víno s. o. | španělština |Gran Reserva | všechna jakostní vína s. o. Cava | jakostní víno s. o. jakostní šumivé víno s. o. | španělština |Lágrima | DO Málaga | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Noble | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | španělština |Noble | DO Malaga | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Oloroso | DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda DO Montilla- Moriles | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Pajarete | DO Málaga | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Pálido | DO Condado de Huelva DO Rueda DO Málaga | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Palo Cortado | DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda DO Montilla- Moriles | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Primero de cosecha | DO Valencia | jakostní víno


text: s. o. | španělština |Rancio | všechna | jakostní víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | španělština |Raya | DO Montilla-Moriles | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Reserva | všechna | jakostní víno s. o. | španělština |Sobremadre | DO vinos de Madrid | jakostní víno s. o. | španělština |Solera | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda DO Montilla Moriles DO Málaga DO Condado de Huelva | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Superior | všechna | jakostní víno s. o. | španělština |Trasañejo | DO Málaga | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Vino Maestro | DO Málaga | jakostní likérové víno s. o. | španělština |Vendimia inicial | DO Utiel-Requena | jakostní víno s. o. | španělština |Viejo | všechna | jakostní víno s. o., jakostní likérové víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | španělština |Vino de tea | DO La Palma | jakostní víno s. o. | španělština |FRANCIE |Appellation d’origine contrôlée | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní perlivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | francouzština |Appellation contrôlée | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní perlivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | francouzština |Appellation d’origine/vin délimité de qualité supérieure | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní perlivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | francouzština |Vin doux naturel | AOC Banyuls, Banyuls Grand Cru, Muscat de Frontignan, Grand Roussillon, Maury, Muscat de Beaume de Venise, Muscat du Cap Corse, Muscat de Lunel, Muscat de Mireval, Muscat de Rivesaltes, Muscat de St Jean de Minervois, Rasteau, Rivesaltes | jakostní víno s. o. | francouzština |Vin de pays | všechna | stolní víno se zeměpisným označením | francouzština |Ambré | všechna | jakostní likérové víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | francouzština |Château | všechna | jakostní víno s. o., jakostní likérové víno s. o., jakostní šumivé víno s. o. | francouzština |Clairet | AOC Bourgogne, AOC Bordeaux | jakostní víno s. o. | francouzština |Claret | AOC Bordeaux | jakostní víno s. o. | francouzština |Clos | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | francouzština |Cru Artisan | AOCMédoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe | jakostní víno s. o. | francouzština |Cru Bourgeois | AOC Médoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe | jakostní víno s. o. | francouzština |Cru Classé, Předchází mu výraz: Grand, Premier Grand, Deuxième, Troisième, Quatrième, Cinquième | AOC Côtes de Provence, Graves, St Emilion Grand Cru, Haut-Médoc, Margaux, St Julien, Pauillac, St Estèphe, Sauternes, Pessac Léognan, Barsac | jakostní víno s. o. | francouzština |Edelzwicker | AOC Alsace | jakostní víno s. o. | němčina |Grand Cru | AOC Alsace, Banyuls, Bonnes Mares, Chablis, Chambertin, Chapelle Chambertin, Chambertin Clos-de-Bèze, Mazoyeres ou Charmes Chambertin, Latricières-Chambertin, Mazis Chambertin, Ruchottes


text: Chambertin, Griottes-Chambertin, Clos de la Roche, Clos Saint Denis, Clos de Tart, Clos de Vougeot, Clos des Lambray, Corton, Corton Charlemagne, Charlemagne, Echézeaux, Grand Echézeaux, La Grande Rue, Montrachet, Chevalier-Montrachet, Bâtard-Montrachet, Bienvenues-Bâtard-Montrachet, Criots-Bâtard-Montrachet, Musigny, Romanée St Vivant, Richebourg, Romanée-Conti, La Romanée, La Tâche, St Emilion | jakostní víno s. o. | francouzština |Grand Cru | Champagne | jakostní šumivé víno s. o. | francouzština |Hors d’âge | AOC Rivesaltes | jakostní likérové víno s. o. | francouzština |Passe-tout-grains | AOC Bourgogne | jakostní víno s. o. | francouzština |Premier Cru | AOC Aloxe Corton, Auxey Duresses, Beaune, Blagny, Chablis, Chambolle Musigny, Chassagne Montrachet, Champagne, Côtes de Brouilly, Fixin, Gevrey Chambertin, Givry, Ladoix, Maranges, Mercurey, Meursault, Monthélie, Montagny, Morey St Denis, Musigny, Nuits, Nuits-Saint-Georges, Pernand-Vergelesses, Pommard, Puligny-Montrachet, Rully, Santenay, Savigny-les-Beaune, St Aubin, Volnay, Vougeot, Vosne-Romanée | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o. | francouzština |Primeur | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | francouzština |Rancio | AOC Grand Roussillon, Rivesaltes, Banyuls, Banyuls grand cru, Maury, Clairette du Languedoc, Rasteau | jakostní likérové víno s. o. | francouzština |Sélection de grains nobles | AOC Alsace, Alsace Grand cru, Monbazillac, Graves supérieures, Bonnezeaux, Jurançon, Cérons, Quarts de Chaume, Sauternes, Loupiac, Côteaux du Layon, Barsac, Ste Croix du Mont, Coteaux de l’Aubance, Cadillac | jakostní víno s. o. | francouzština |Sur lie | AOC Muscadet, Muscadet-Coteaux de la Loire, Muscadet-Côtes de Grandlieu, Muscadet-Sèvres et Maine, AOVDQS Gros Plant du Pays Nantais, VDT avec IG Vin de pays d’Oc et Vin de pays des Sables du Golfe du Lion | Quality wine psr, stolní víno se zeměpisným označením | francouzština |Tuilé | AOC Rivesaltes | jakostní likérové víno s. o. | francouzština |Vendanges tardives | AOC Alsace, Jurançon | jakostní víno s. o. | francouzština |Villages | AOC Anjou, Beaujolais, Côte de Beaune, Côte de Nuits, Côtes du Rhône, Côtes du Roussillon, Mâcon | jakostní víno s. o. | francouzština |Vin de paille | AOC Côtes du Jura, Arbois, L’Etoile, Hermitage | jakostní víno s. o. | francouzština |Vin jaune | AOC du Jura (Côtes du Jura, Arbois, L’Etoile, Château-Châlon) | jakostní víno s. o. | francouzština |ŘECKO |Ονομασια Προελεύσεως Ελεγχόμενη (ΟΠΕ) (appellation d’origine contrôlée) | všechna | jakostní víno s. o. | řečtina |Ονομασια Προελεύσεως Ανωτέρας Ποιότητος (ΟΠΑΠ) (appellation d’origine de qualité supérieure) | všechna | jakostní víno s. o. | řečtina |Οίνος γλυκός φυσικός (vin doux naturel) | Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodaphne de Patras), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodaphne de Céphalonie), Σάμος (Samos), Σητεία (Sitia), Δαφνες (Dafnès), Σαντορίνη (Santorini) | jakostní likérové víno s. o. | řečtina |Οίνος φυσικώς γλυκός (vin naturellement doux) | Vins de paille: Κεφαλληνίας (de Céphalonie), Δαφνες (de Dafnès), Λήμνου (de Lemnos), Πατρών (de Patras), Ρίου-Πατρών (de Rion de Patras), Ρόδου (de Rhodos), Σάμος (de Samos), Σητεία (de Sitia), Σαντορίνη (Santorini) | jakostní víno s. o. | řečtina


text: |Ονομασία κατά παράδοση (Onomasia kata paradosi) | všechna | stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Τοπικός Οίνος (vin de pays) | všechna | stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Αγρέπαυλη (Agrepavlis) | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Αμπέλι (Ampeli) | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Αμπελώνας (ες) (Ampelonas ès) | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Αρχοντικό (Archontiko) | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Κάβα [3] (Cava) | všechna | stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Από διαλεκτούς αμπελώνες (Grand Cru) | Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Σάμος (Samos) | jakostní likérové víno s. o. | řečtina |Ειδικά Επιλεγμένος (Grand réserve) | všechna | jakostní víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | řečtina |Κάστρο (Kastro) | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Κτήμα (Ktima) | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Λιαστός (Liastos) | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Μετόχι (Metochi) | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Μοναστήρι (Monastiri) | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Νάμα (Nama) | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Νυχτέρι (Nychteri) | ΟΠΑΠ Santorini | jakostní víno s. o. | řečtina |Ορεινό κτήμα (Orino Ktima) | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Ορεινός αμπελώνας (Orinos Ampelonas) | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Πύργος (Pyrgos) | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Επιλογή ή Επιλεγμένος (Réserve) | všechna | jakostní víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | řečtina |Παλαιωθείς επιλεγμένος (Vieille réserve) | všechna | jakostní likérové víno s. o. | řečtina |Βερντέα (Verntea) | Zakynthos | stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Vinsanto | OΡΑΠ Santorini | jakostní víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | řečtina |ITÁLIE |Denominazione di Origine Controllata | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní perlivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o., částečně zkvašený hroznový mošt se zeměpisným označením | italština |Denominazione di Origine Controllata e Garantita | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní perlivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o., částečně zkvašený hroznový mošt se zeměpisným označením | italština |Vino Dolce Naturale | všechna | jakostní víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | italština |Inticazione geografica tipica (IGT) | všechna | stolní víno, zemské víno (vin de pays), víno z přezrálých hroznů a částečně


text: zkvašený hroznový mošt se zeměpisným označením | italština |Landwein | víno se zeměpisným označením z autonomní provincie Bolzano | stolní víno, zemské víno (vin de pays), víno z přezrálých hroznů a částečně zkvašený hroznový mošt se zeměpisným označením | němčina |Vin de pays | Víno se zeměpisným označením z oblasti Aosta | stolní víno, zemské víno (vin de pays), víno z přezrálých hroznů a částečně zkvašený hroznový mošt se zeměpisným označením | francouzština |Alberata o vigneti ad alberata | DOC Aversa | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o. | italština |Amarone | DOC Valpolicella | jakostní víno s. o. | italština |Ambra | DOC Marsala | jakostní víno s. o. | italština |Ambrato | DOC Malvasia delle Lipari DOC Vernaccia di Oristano | jakostní víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | italština |Annoso | DOC Controguerra | jakostní víno s. o. | italština |Apianum | DOC Fiano di Avellino | jakostní víno s. o. | latina |Auslese | DOC Caldaro e Caldaro classico – Alto Adige | jakostní víno s. o. | němčina |Barco Reale | DOC Barco Reale di Carmignano | jakostní víno s. o. | italština |Brunello | DOC Brunello di Montalcino | jakostní víno s. o. | italština |Buttafuoco | DOC Oltrepò Pavese | jakostní víno s. o., jakostní perlivé víno s. o. | italština |Cacc’e mitte | DOC Cacc’e Mitte di Lucera | jakostní víno s. o. | italština |Cagnina | DOC Cagnina di Romagna | jakostní víno s. o. | italština |Cannellino | DOC Frascati | jakostní víno s. o. | italština |Cerasuolo | DOC Cerasuolo di Vittoria DOC Montepulciano d’Abruzzo | jakostní víno s. o. | italština |Chiaretto | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | italština |Ciaret | DOC Monferrato | jakostní víno s. o. | italština |Château | DOC Valle d’Aosta | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní perlivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | francouzština |Classico | všechna | jakostní víno s. o., jakostní perlivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | italština |Dunkel | DOC Alto Adige DOC Trentino | jakostní víno s. o. | němčina |Est! Est!! Est!!! | DOC Est! Est!! Est!!! di Montefiascone | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o. | latina |Falerno | DOC Falerno del Massico | jakostní víno s. o. | italština |Fine | DOC Marsala | jakostní likérové víno s. o. | italština |Fior d’Arancio | DOC Colli Euganei | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | italština |Falerio | DOC Falerio dei colli Ascolani | jakostní víno s. o. | italština |Flétri | DOC Valle d’Aosta nebo Vallée d’Aoste | jakostní víno s. o. | italština |Garibaldi Dolce (nebo GD) | DOC Marsala | jakostní likérové víno s. o. | italština |Governo all’uso toscano | DOCG Chianti/Chianti Classico IGT Colli della Toscana


text: Centrale | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | italština |Gutturnio | DOC Colli Piacentini | jakostní víno s. o., jakostní perlivé víno s. o. | italština |Italia Particolare (nebo IP) | DOC Marsala | jakostní likérové víno s. o. | italština |Klassisch/Klassisches Ursprungsgebiet | DOC Caldaro DOC Alto Adige (známé jako Santa Maddalena a Terlano) | jakostní víno s. o. | němčina |Kretzer | DOC Alto Adige DOC Trentino DOC Teroldego Rotaliano | jakostní víno s. o. | němčina |Lacrima | DOC Lacrima di Morro d’Alba | jakostní víno s. o. | italština |Lacryma Christi | DOC Vesuvio | jakostní víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | italština |Lambiccato | DOC Castel San Lorenzo | jakostní víno s. o. | italština |London Particolar (nebo LP/Inghilterra) | DOC Marsala | jakostní likérové víno s. o. | italština |Morellino | DOC Morellino di Scansano | jakostní víno s. o. | italština |Occhio di Pernice | DOC Bolgheri, Vin Santo Di Carmignano, Colli dell’Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Cortona, Elba, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, San Gimignano, Sant’Antimo, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano | jakostní víno s. o. | italština |Oro | DOC Marsala | jakostní likérové víno s. o. | italština |Pagadebit | DOC pagadebit di Romagna | jakostní víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | italština |Passito | všechna | jakostní víno s. o., jakostní likérové víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | italština |Ramie | DOC Pinerolese | jakostní víno s. o. | italština |Rebola | DOC Colli di Rimini | jakostní víno s. o. | italština |Recioto | DOC Valpolicella DOC Gambellara DOCG Recioto di Soave | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o. | italština |Riserva | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní perlivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | italština |Rubino | DOC Garda Colli Mantovani DOC Rubino di Cantavenna DOC Teroldego Rotaliano DOC Trentino | jakostní víno s. o. | italština |Rubino | DOC Marsala | jakostní likérové víno s. o. | italština |Sangue di Giuda | DOC Oltrepò Pavese | jakostní víno s. o., jakostní perlivé víno s. o. | italština |Scelto | všechna | jakostní víno s. o. | italština |Sciacchetrà | DOC Cinque Terre | jakostní víno s. o. | italština |Sciac-trà | DOC Pornassio nebo Ormeasco di Pornassio | jakostní víno s. o. | italština |Sforzato, Sfursàt | DO Valtellina | jakostní víno s. o. | italština |Spätlese | DOC a IGT de Bolzano | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | němčina |Soleras | DOC Marsala | jakostní likérové víno s. o. | italština |Stravecchio | DOC Marsala | jakostní likérové víno s. o. | italština |Strohwein | DOC a IGT de Bolzano | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | němčina |Superiore | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní perlivé


text: víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | italština |Superiore Old Marsala (nebo SOM) | DOC Marsala | jakostní likérové víno s. o. | italština |Torchiato | DOC Colli di Conegliano | jakostní víno s. o. | italština |Torcolato | DOC Breganze | jakostní víno s. o. | italština |Vecchio | DOC Rosso Barletta, Aglianico del Vuture, Marsala, Falerno del Massico | jakostní víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | italština |Vendemmia Tardiva | všechna | jakostní víno s. o., jakostní perlivé víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | italština |Verdolino | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | italština |Vergine | DOC Marsala DOC Val di Chiana | jakostní víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | italština |Vermiglio | DOC Colli dell Etruria Centrale | jakostní likérové víno s. o. | italština |Vino Fiore | všechna | jakostní víno s. o. | italština |Vino Nobile | Vino Nobile di Montepulciano | jakostní víno s. o. | italština |Vino Novello o Novello | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | italština |Vin santo/Vino Santo/Vinsanto | DOC et DOCG Bianco dell’Empolese, Bianco della Valdinievole, Bianco Pisano di San Torpé, Bolgheri, Candia dei Colli Apuani, Capalbio, Carmignano, Colli dell’Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Colli del Trasimeno, Colli Perugini, Colli Piacentini, Cortona, Elba, Gambellera, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, Montescudaio, Offida, Orcia, Pomino, San Gimignano, Sant’Antimo, Val d’Arbia, Val di Chiana, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano, Trentino | jakostní víno s. o. | italština |Vivace | všechna | jakostní víno s. o., jakostní likérové víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | italština |LUCEMBURSKO |Marque nationale | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o. | francouzština |Appellation contrôlée | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o. | francouzština |Appellation d’origine contrôlée | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o. | francouzština |Vin de pays | všechna | stolní víno se zeměpisným označením | francouzština |Grand premier cru | všechna | jakostní víno s. o. | francouzština |Premier cru | všechna | jakostní víno s. o. | francouzština |Vin classé | všechna | jakostní víno s. o. | francouzština |Château | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o. | francouzština |PORTUGALSKO |Denominação de origem (DO) | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní perlivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | portugalština |Denominação de origem controlada (DOC) | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní perlivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | portugalština |Indicação de proveniencia regulamentada (IPR) | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní perlivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | portugalština |Vinho doce natural | všechna | jakostní likérové víno s. o. | portugalština |Vinho generoso |


text: DO Porto, Madeira, Moscatel de Setubal, Carcavelos | jakostní likérové víno s. o. | portugalština |Vinho regional | všechna | stolní víno se zeměpisným označením | portugalština |Canteiro | DO Madeira | jakostní likérové víno s. o. | portugalština |Colheita Seleccionada | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | portugalština |Crusted/Crusting | DO Porto | jakostní likérové víno s. o. | angličtina |Escolha | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | portugalština |Escuro | DO Madeira | jakostní likérové víno s. o. | portugalština |Fino | DO Porto DO Madeira | jakostní likérové víno s. o. | portugalština |Frasqueira | DO Madeira | jakostní likérové víno s. o. | portugalština |Garrafeira | všechna | jakostní víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením jakostní likérové víno s. o. | portugalština |Lágrima | DO Porto | jakostní likérové víno s. o. | portugalština |Leve | stolní víno se zeměpisným označením Estremadura et Ribatejano DO Madeira, DO Porto | stolní víno se zeměpisným označením jakostní likérové víno s. o. | portugalština |Nobre | DO Dão | jakostní víno s. o. | portugalština |Reserva | všechna | jakostní víno s. o., jakostní šumivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | portugalština |Reserva velha (nebo grande reserva) | DO Madeira | jakostní šumivé víno s. o., jakostní likérové víno s. o. | portugalština |Ruby | DO Porto | jakostní likérové víno s. o. | angličtina |Solera | DO Madeira | jakostní likérové víno s. o. | portugalština |Super reserva | všechna | jakostní šumivé víno s. o. | portugalština |Superior | všechna | jakostní víno s. o., jakostní likérové víno s. o., stolní víno se zeměpisným označením | portugalština |Tawny | DO Porto | jakostní likérové víno s. o. | angličtina |Vintage, může být doplněno výrazem Late Bottle (LBV) nebo Character | DO Porto | jakostní likérové víno s. o. | angličtina |ČESKÁ REPUBLIKA |pozdní sběr | všechna | jakostní víno s. o. | čeština |archivní víno | všechna | jakostní víno s. o. | čeština |panenské víno | všechna | jakostní víno s. o. | čeština |KYPR |Τοπικός Οίνος | všechna | stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Μοναστήρι (Monastiri) | všechna | jakostní víno s. o. a stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης | všechna | jakostní víno s. o. | řečtina |Κτήμα (Ktima) | všechna | jakostní víno s. o. a stolní víno se zeměpisným označením | řečtina |MAĎARSKO |minőségi bor | všechna | jakostní víno s. o. | maďarština |különleges minőségű bor | všechna | jakostní víno s. o. | maďarština |fordítás | Tokaj/i | jakostní víno s. o. | maďarština |máslás | Tokaj/i | jakostní víno s. o. | maďarština |szamorodni | Tokaj/i | jakostní víno s. o. | maďarština |aszú ... puttonyos, doplněno čísly 3–6 | Tokaj/i | jakostní víno s. o. | maďarština |aszúeszencia | Tokaj/i | jakostní víno s. o. | maďarština |eszencia


text: | Tokaj/i | jakostní víno s. o. | maďarština |tájbor | všechna | stolní víno se zeměpisným označením | maďarština |bikavér | Eger, Szekszárd | jakostní víno s. o. | maďarština |késői szüretelésű bor | všechna | jakostní víno s. o. | maďarština |válogatott szüretelésű bor | všechna | jakostní víno s. o. | maďarština |muzeális bor | všechna | jakostní víno s. o. | maďarština |siller | všechna | stolní víno se zeměpisným označením a jakostní víno s. o. | maďarština |SLOVENSKO |forditáš | Tokaj/ská | jakostní víno s. o. | slovenština |mášláš | Tokaj/ská | jakostní víno s. o. | slovenština |samorodné | Tokaj/ská | jakostní víno s. o. | slovenština |výber ... putňový, doplněno čísly 3–6 | Tokaj/ská | jakostní víno s. o. | slovenština |výberová esencia | Tokaj/ská | jakostní víno s. o. | slovenština |esencia | Tokaj/ská | jakostní víno s. o. | slovenština |SLOVINSKO |Penina | všechna | jakostní šumivé víno s. o. | slovinština |pozna trgatev | všechna | jakostní víno s. o. | slovinština |izbor | všechna | jakostní víno s. o. | slovinština |jagodni izbor | všechna | jakostní víno s. o. | slovinština |suhi jagodni izbor | všechna | jakostní víno s. o. | slovinština |ledeno vino | všechna | jakostní víno s. o. | slovinština |arhivsko vino | všechna | jakostní víno s. o. | slovinština |mlado vino | všechna | jakostní víno s. o. | slovinština |Cviček | Dolenjska | jakostní víno s. o. | slovinština |Teran | Kras | jakostní víno s. o. | slovinština |2. Změny seznamu tradičních výrazů společně dohodnuté smluvními stranami nebo smíšeným výborem v souladu s postupy uvedenými v článku 29 nebo 30.[1] Dotčenými víny jsou jakostní likérová vína s. o. uvedená v příloze VI části L bodě 8 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999.[2] Dotčenými víny jsou jakostní likérová vína s. o. uvedená v příloze VI části L bodě 11 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999.[3] Ochranou výrazu "Cava", která je stanovena v nařízení Rady (ES) č. 1493/1999, není dotčena ochrana zeměpisného označení pro jakostní šumivé víno s. o. "Cava".--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVKategorie vína a obchodní označení podle čl. 12 odst. 1 písm. a) bodů IV a VČÁST AKategorie vína- jakostní víno stanovené pěstitelské oblasti,- jakostní víno s. o.,- jakostní šumivé víno stanovené pěstitelské oblasti,- jakostní šumivé víno s. o.,- jakostní perlivé víno stanovené pěstitelské oblasti,- jakostní perlivé víno s. o.,- jakostní likérové víno stanovené pěstitelské oblasti,- jakostní likérové víno s. o.- a odpovídající výrazy a zkratky v ostatních jazycích Společenství.ČÁST BObchodní označení- Sekt bestimmter Anbaugebiete,- Sekt b.A.v německém jazyce.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VOznačení jakostního vína podle článku 231. Označení jakostního vína Austrálie:Označení | Podmínky užití | Druh vína [1] |Cream | Výrazem "cream" se označuje typ australského sladkého alkoholizovaného vína o hustotě přinejmenším 5 stupňů Baumé. Má světle žlutou až světle jantarovou barvu, bohatou sladkou chuť a obvykle vinné až ovocné aroma. Víno může být sceleno z více ročníků a obvykle se nevyznačuje vlastnostmi danými stárnutím. Jeho zrání probíhá v řadě různých nádob. Alkoholizace musí být provedena australským


text: hroznovým destilátem. Pro účely vývozního trhu se víno navíc vyrábí pomocí systému solera, který zahrnuje zrání v dubových sudech po dobu alespoň tří let. | australské alkoholizované víno |Crusted/Crusting | Výrazem "crusted/crusting" se označuje alkoholizované víno, u kterého se mohou v láhvi vytvářet usazeniny. | australské alkoholizované víno |Ruby | Výrazem "ruby" se označuje typ australského alkoholizovaného vína, které před plněním do láhví zraje jen několik let. Při plnění si víno zachovává sytou rubínovou barvu, přičemž má obvykle robustní charakter a plnou ovocnou chuť. Může být sceleno z více ročníků za účelem zachování hlavních rysů jeho barvy a aromatu. Alkoholizace musí být provedena hroznovým destilátem. Pro účely vývozního trhu zrání vína navíc zahrnuje zrání v dubových sudech po dobu alespoň čtyř měsíců. | australské alkoholizované víno |Označení | Podmínky užití | Druh vína |Solera | Výrazem "solera" se označuje systém založený na využití sudů obsahujících vína různého stáří. Ze solery se odebírá vždy víno ležící v sudu s nejstarší směsí ročníků. Všechna vína v soleře se následně přesunou mezi sudy v pořadí podle stáří a sud, který obsahuje směs nejmladších vín, se doplní novým vínem. Výsledkem tohoto postupu je scelené víno, jehož barva se pohybuje od světle slámové po tmavě jantarovou podle druhu vyráběného vína. Postup se používá výhradně při výrobě alkoholizovaných vín. | australské alkoholizované víno |Tawny | Výrazem "tawny" se označuje typ australského alkoholizovaného vína, které před plněním do láhví zraje různě velký počet let. Při plnění má víno červenozlatý odstín (tawny). Vína tohoto druhu by měla mít vlastnosti dané pečlivě vedeným zráním a vyznačovat se "rozvinutým" ovocným charakterem spíše než charakterem "čerstvého" ovoce. Řada z nich se však vyznačuje rozvinutými charakteristikami čerstvého ovoce, které má mladší víno. Toto víno se obvykle sceluje z více ročníků, může zrát v dubových nádobách a optimálního stáří dosahuje před prodejem. Alkoholizace musí být provedena hroznovým destilátem. | australské alkoholizované víno |Vintage | Výrazem "vintage" se označuje typ australského alkoholizovaného vína, které se vyrábí z jediného ročníku sklizně. Tato vysoce jakostní vína jsou charakteristická poměrně dlouhou dobou zrání v láhvích. Obvykle mají sytou barvu a jsou plná a hebká. Může se na nich použít označení "vintage" spolu s odpovídajícím rokem. Tato vína se vyznačují schopností zlepšovat se stárnutím v láhvi a prospívá jim uložení ve sklepě na delší dobu. Před uvedením do oběhu tato vína zrají nejméně dvacet měsíců. Alkoholizace musí být provedena australským hroznovým destilátem. Pro účely vývozního trhu zrání vína navíc zahrnuje zrání v dubových sudech po dobu alespoň čtyř měsíců. | australské alkoholizované víno |2. Změny seznamu označení jakostního vína společně dohodnuté smluvními stranami nebo smíšeným výborem v souladu s postupy uvedenými v článku 29 nebo 30.[1] Smluvní strany uznávají, že australský druh vína "alkoholizované víno" (fortified wine) odpovídá produktu Společenství "likérové víno" podle definice v příloze I bodě 14 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VIDruhy produktů podle čl. 20 odst. 3 písm. d)Výraz | Limit zbytkového cukru pro tichá vína |Dry | < 4 g/l nebo < 9 g/l, jestliže celková kyselost vyjádřená v gramech kyseliny vinné na


text: litr je nižší než obsah zbytkového cukr o < 2 g |Medium dry | mezi 4 a 12 g/l |Medium sweet | mezi 12 a 45 g/l |Sweet | > 45 g/l |Výraz | Limit zbytkového cukru pro šumivá vína |Brut nature | < 3 g/l |Extra brut | mezi 0 a 6 g/l |Brut | mezi 0 a 15 g/l |Extra dry | mezi 12 a 20 g/l |Dry | mezi 17 a 35 g/l |Medium dry | mezi 35 a 50 g/l |Sweet | > 50 g/l |--------------------------------------------------PŘÍLOHA VIISeznam názvů odrůd révy nebo jejich synonym, které obsahují zeměpisné označení Společenství nebo jsou takovým označením tvořeny a smějí se používat na etiketách vín pocházejících z Austrálie podle čl. 22 odst. 21. Názvy odrůd révy nebo jejich synonyma:Alicante BouchetAuxerroisBarberaCarignanCarignaneChardonnayPinot ChardonnayOrange MuscatRhine RieslingTrebbianoVerdelho2. Změny seznamu názvů odrůd révy nebo jejich synonym společně dohodnuté smluvními stranami nebo smíšeným výborem v souladu s postupy uvedenými v článku 29 nebo 30.--------------------------------------------------PŘÍLOHA VIIIVymezení některých výrobních metod podle čl. 20 odst. 3 písm. i)1. Jsou-li pro označení a obchodní úpravu vína použity níže uvedené výrazy, musí se jednat o víno, které bylo školeno, kvasilo nebo zrálo v dubových sudech:"barrel aged" "barrel fermented" "barrel matured" | "oak aged" "oak fermented" "oak matured" | "wood aged" "wood fermented" "wood matured" |2. Za níže uvedených podmínek užití se pro označení a obchodní úpravu vína pocházejícího z Austrálie smějí používat tyto výrazy:botrytis (nebo podobný výraz) | Víno musí být vyrobeno z čerstvých zralých hroznů, jejichž podstatná část byla za přirozených podmínek napadena plísní Botrytis cinerea způsobem, který podporuje koncentraci cukrů v hroznech. |bottle fermented | Musí jít o šumivé víno vyrobené kvašením v láhvi o obsahu nevýše pět litrů, které zrálo na kalech po dobu nejméně šesti měsíců. |noble late harvested | Víno musí být vyrobeno z čerstvých zralých hroznů, jejichž podstatná část byla za přirozených podmínek napadena plísní Botrytis cinerea způsobem, který podporuje koncentraci cukrů v hroznech. |special late harvested | Víno musí být vyrobeno z čerstvých zralých hroznů, jejichž podstatná část byla za přirozených podmínek vysušena způsobem, který podporuje koncentraci cukrů v hroznech. |3. Jsou-li pro označení a obchodní úpravu vína použity jiné výrazy související s výrobou vína, dané víno musí být vyrobeno v souladu s významem těchto výrazů tak, jak jsou všeobecně používány a chápány profesionálními vinaři v zemi produkující toto víno.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IXDomácí právní předpisy týkající se označení, obchodní úpravy, balení nebo složení vína podle článku 26AUSTRÁLIEAustralian Wine and Brandy Corporation Act 1980 a sekundární právní předpisy,Trade Practices Act 1974,australský a novozélandský kodex potravinářských norem (Australia New Zealand Food Standards Code).SPOLEČENSTVÍHlava V a přílohy VII a VIII nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem,nařízení Komise (ES) č. 753/2002, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 pro popis, označování, obchodní úpravu a ochranu některých vinařských produktů.--------------------------------------------------PŘÍLOHA XKontaktní místa podle článku 31Změny kontaktních informací musejí být včas oznámeny.a) AUSTRÁLIEThe Chief ExecutiveAustralian Wine and Brandy CorporationNational Wine CentreBotanic RoadADELAIDE SA 5000Australia(PO Box 2733KENT TOWN SA 5071Australia)Tel: (+ 61) (8) 8228 2000Fax: (+


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21999D0708(03)
 Úřední věstník L 172 , 08/07/1999 S. 0051 - 0051
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 72/98ze dne 31. července 1998,kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k tomu, že příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 49/98 ze dne 29. května 1998 [1];vzhledem k tomu, že nařízení Komise (ES) č. 1237/97 ze dne 27. června 1997, kterým se mění příloha II nařízení Rady (EHS) č. 2455/92 o vývozu a dovozu některých nebezpečných chemických látek [2], by mělo být začleněno do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V bodě 12c (nařízení Rady (EHS) č. 2455/92) kapitoly XV přílohy II Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní:"— 397 R 1237: nařízení Komise (ES) č. 1237/97 ze dne 27. června 1997 (Úř. věst. L 173, 1.7.1997, s. 37)."Článek 2Znění nařízení (ES) č. 1237/97 v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. srpna 1998 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 31. července 1998.Za Smíšený výbor EHPpředsedaN. v. Liechtenstein[1] Úř. věst. L 30, 4.2.1999, s. 50.[2] Úř. věst. L 173, 1.7.1997, s. 37.--------------------------------------------------


text:
 30.9.2021
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 347/1
 Pouze původní texty EHK OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost je zapotřebí ověřit v nejnovější verzi dokumentu EHK OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Předpis OSN č. 48 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu vozidel z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci [2021/1718]
 Zahrnuje veškerá platná znění až po:
 doplněk 1 k sérii změn 07 – datum vstupu v platnost: 30. září 2021
 OBSAH
 PŘEDPIS
 1.
 Oblast působnosti
 2.
 Definice
 3.
 Žádost o schválení
 4.
 Schválení
 5.
 Všeobecné specifikace
 6.
 Konkrétní specifikace
 7.
 Změny a rozšíření schválení typu vozidla nebo montáže jeho zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci
 8.
 Shodnost výroby
 9.
 Postihy za neshodnost výroby
 10.
 Definitivní ukončení výroby
 11.
 Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a názvy a adresy schvalovacích orgánů
 12.
 Přechodná ustanovení
 PŘÍLOHY
 1
 Sdělení
 2
 Uspořádání značek schválení
 3
 Příklady ploch světlometů nebo svítilen, os, vztažných středů a úhlů geometrické viditelnosti
 4
 Viditelnost červené svítilny směrem dopředu a bílé svítilny směrem dozadu
 5
 Podmínky naložení, k nimž se přihlíží při stanovení změn svislé orientace potkávacích světlometů
 6
 Měření změny sklonu potkávacího světla v závislosti na naložení
 7
 Označení sklonu rozhraní potkávacího světla světlometu uvedeného v bodě 6.2.6.1.1 tohoto předpisu a sklonu rozhraní předního mlhového světlometu uvedeného v bodě 6.3.6.1.2 tohoto předpisu
 8
 Ovladače korektoru sklonu světlometů podle bodu 6.2.6.2.2 tohoto předpisu
 9
 Kontrola shodnosti výroby
 10
 Vyhrazeno
 11
 Viditelnost nápadného značení směrem dozadu, dopředu a do boku vozidla
 12
 Zkušební jízda
 13
 Podmínky automatického zapínání potkávacích světlometů
 14
 Pozorovací oblast směrem k přivrácené ploše manévrovacích světlometů a svítilen vnějšího osvětlení vozidla
 15
 Gonio(foto)metrický systém pro fotometrická měření podle definice v bodě 2.34 tohoto předpisu
 1. OBLAST PŮSOBNOSTI
 Tento předpis se vztahuje na vozidla kategorií M a N a na jejich přípojná vozidla (kategorie O) (1) z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci.
 2. DEFINICE
 2.1 Obecné informace
 2.1.1
 Definice uvedené v tomto předpisu a v jeho sérii změn platné v době podání žádosti o schválení typu se použijí na předpisy o zařízeních pro světelnou signalizaci, zařízeních pro osvětlení silnic a odrazkách.
 2.1.2
 Odkazy na standardní (referenční) zdroj (zdroje) světla musí odkazovat na předpisy č. 37, 99 a 128 a na jejich sérii změn platnou v době podání žádosti o schválení typu.
 2.1.3
 „Schválením vozidla“ se rozumí schválení typu vozidla z hlediska počtu a způsobu montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci.
 2.1.4
 „Zařízením“ se rozumí část nebo soubor částí používaných k výkonu jedné nebo více funkcí.
 2.1.4.1
 „Funkcí osvětlení“ se rozumí světlo vyzařované zařízením za účelem osvětlování vozovky a objektů ve směru pohybu vozidla.
 2.1.4.2
 „Funkcí světelné signalizace“ se rozumí světlo vyzařované nebo odrážené zařízením za účelem poskytnutí vizuální informace ostatním účastníkům silničního provozu o přítomnosti vozidla, jeho označení a/nebo změně pohybu vozidla.
 2.1.5
 „Světlometem nebo svítilnou“ se rozumí zařízení určené k osvětlování vozovky nebo k vyzařování světelného signálu ostatním účastníkům silničního


text:
provozu. Zařízení k osvětlení zadní registrační tabulky a odrazky se považují rovněž za svítilny. Pro účely tohoto předpisu se za světlomet nebo svítilnu nepovažují zadní registrační tabulky vyzařující světlo a systém osvětlení provozních dveří dle ustanovení předpisu OSN č. 107 u vozidel kategorií M2 a M3 a vnější ukazatel stavu, jak je definován v tomto předpisu.
 2.1.6
 „Změnovým indexem“ se rozumí pořadové číslo počínaje 0, které je specifické pro každý světlomet nebo svítilnu (funkci), na něž se vztahují předpisy OSN č. 148, 149 a 150. Udává, kolikrát nová série změn příslušného předpisu OSN (č. 148, 149 a 150) zavedla pro tento světlomet nebo svítilnu (funkci) přísnější požadavky.
 2.2 Definice typu
 2.2.1
 „Typem vozidla z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci“ se rozumí vozidla, která se neliší v podstatných hlediscích uvedených v bodech 2.2.1.1 až 2.2.1.4.
 Obdobně se za „vozidla rozdílného typu“ nepovažují: vozidla, která se liší ve smyslu bodů 2.2.1.1 až 2.2.1.4, avšak nikoli tak, aby rozdíly byly spojeny se změnou druhu, počtu, umístění a geometrické viditelnosti světlometů nebo svítilen a sklonu potkávacího světla, které jsou předepsány pro uvažovaný typ vozidla, a dále vozidla, na kterých jsou nebo nejsou namontovány nepovinné svítilny:
 2.2.1.1
 rozměry a vnější tvar vozidla;
 2.2.1.2
 počet a umístění zařízení;
 2.2.1.3
 zařízení pro korekci sklonu světlometů;
 2.2.1.4
 systém zavěšení kol.
 2.3 Vozidlo
 2.3.1
 „Nenaloženým vozidlem“ se rozumí vozidlo bez řidiče, posádky, cestujících a nákladu, avšak s plnou zásobou paliva, náhradním kolem a normální výbavou nářadí.
 2.3.2
 „Naloženým vozidlem“ se rozumí vozidlo naložené až do své technicky přípustné maximální hmotnosti stanovené výrobcem vozidla, který rovněž stanoví její rozložení na nápravy podle metody popsané v příloze 5.
 2.3.3
 „Vnějším obrysem“ na kterékoli straně vozidla se rozumí rovina rovnoběžná se střední podélnou rovinou vozidla, dotýkající se vnějšího bočního okraje vozidla, přičemž se nepřihlíží k přečnívání:
 2.3.3.1
 pneumatik v blízkosti jejich bodu styku se zemí a přípojek pro měření tlaku v pneumatikách;
 2.3.3.2
 protismykových zařízení případně namontovaných na kolech;
 2.3.3.3
 zařízení pro nepřímý výhled;
 2.3.3.4
 bočních směrových svítilen, doplňkových obrysových svítilen, předních a zadních obrysových svítilen, parkovacích svítilen, odrazek a bočních obrysových svítilen;
 2.3.3.5
 celních pečetí umístěných na vozidlo a zařízení k zajištění a ochraně těchto pečetí;
 2.3.3.6
 systému osvětlení provozních dveří u vozidel kategorií M2 a M3 podle bodu 2.1.5.
 2.3.4
 „Celkovými rozměry“ se rozumí vzdálenost mezi dvěma svislými rovinami určenými v bodě 2.3.3.
 2.3.4.1
 „Celkovou šířkou“ se rozumí vzdálenost mezi dvěma svislými rovinami určenými v bodě 2.3.3.
 2.3.4.2
 „Celkovou délkou“ se rozumí vzdálenost mezi dvěma svislými rovinami kolmými ke střední podélné rovině vozidla a dotýkajícími se předního a zadního okraje vozidla, přičemž se nepřihlíží k přečnívání:
 a)
 zařízení pro nepřímý výhled;
 b)
 doplňkových obrysových svítilen;
 c)
 spojovacího zařízení u motorových vozidel.
 U přípojných vozidel se do „celkové délky“ a při jakémkoliv měření zahrnuje délka oje, není-li výslovně uvedeno jinak.
 2.3.5
 „Indikátorem činnosti“ se rozumí optický nebo zvukový signál (nebo jakýkoli obdobný signál) udávající, že zařízení bylo uvedeno v činnost a zda funguje správně, či nikoli.
 2.3.6
 „Indikátorem zapojení obvodu“ se rozumí optický (nebo jakýkoli rovnocenný) signál udávající,


text:
že zařízení bylo uvedeno v činnost, avšak neudávající, zda toto zařízení funguje správně, či nikoli.
 2.3.7
 „Vozovkou“ se rozumí povrch, na němž vozidlo stojí a který by měl být v zásadě vodorovný.
 2.3.8
 „Pohyblivými konstrukčními částmi“ vozidla se rozumí takové panely karoserie nebo jiné části vozidla, jejichž poloha může být bez užití nářadí měněna vyklopením, otočením nebo posunutím. Mezi tyto konstrukční části nepatří sklopné kabiny řidiče nákladních vozidel.
 2.3.9
 „Obvyklou provozní polohou pohyblivé konstrukční části“ se rozumí poloha (polohy) pohyblivé konstrukční části stanovená (stanovené) výrobcem vozidla pro obvyklé podmínky užívání a obvyklé podmínky parkování vozidla.
 2.3.10
 „Obvyklými podmínkami užívání vozidla“ se rozumí:
 2.3.10.1
 u motorového vozidla stav, kdy je vozidlo připraveno k pohybu vlastním nastartovaným hnacím systémem a jeho pohyblivé konstrukční části jsou v obvyklé poloze (polohách) podle definice v bodě 2.3.9;
 2.3.10.2
 u přípojného vozidla stav, kdy je přípojné vozidlo připojeno k tažnému vozidlu ve stavu podle bodu 2.3.10.1 a kdy jsou pohyblivé konstrukční části přípojného vozidla v obvyklé poloze (polohách) podle definice v bodě 2.3.9.
 2.3.11
 „Zaparkovaným vozidlem“ se rozumí:
 2.3.11.1
 u motorového vozidla, že je vozidlo v klidu, jeho hnací systém je zastaven a jeho pohyblivé konstrukční části jsou v obvyklé poloze (polohách) podle definice v bodě 2.3.9;
 2.3.11.2
 u přípojného vozidla, že je přípojné vozidlo připojeno k tažnému vozidlu ve stavu podle bodu 2.3.11.1 a pohyblivé konstrukční části přípojného vozidla jsou v obvyklé poloze (polohách) podle definice v bodě 2.3.9.
 2.4 Obecné charakteristiky světlometů nebo svítilen
 2.4.1
 „Rovnocennými světlomety nebo svítilnami“ se rozumějí světlomety nebo svítilny, které mají stejnou funkci a stejné schválení typu ve státu, v němž je vozidlo registrováno; takové světlomety nebo svítilny mohou mít odlišné vlastnosti oproti světlometům nebo svítilnám, jimiž bylo vozidlo vybaveno při schválení, za předpokladu, že vyhovují požadavkům tohoto předpisu,
 2.4.2
 „Samostatnými světlomety nebo svítilnami“ se rozumí zařízení, která mají samostatné přivrácené plochy ve směru vztažné osy, (2) samostatné zdroje světla a samostatná pouzdra.
 2.4.3
 „Skupinovými světlomety nebo svítilnami“ se rozumí zařízení, která mají samostatné přivrácené plochy ve směru vztažné osy2 a samostatné zdroje světla, ale společné pouzdro.
 2.4.4
 „Sdruženými světlomety nebo svítilnami“ se rozumí zařízení, která mají samostatné přivrácené plochy ve směru vztažné osy2, ale společné zdroje světla a společné pouzdro.
 2.4.5
 „Sloučenými světlomety nebo svítilnami“ se rozumí zařízení, která mají samostatné zdroje světla nebo jediný zdroj světla fungující za různých podmínek (např. odlišnosti optické, mechanické nebo elektrické), zcela nebo částečně společné přivrácené plochy ve směru vztažné osy2 a společné pouzdro (3).
 2.4.6
 „Jednoúčelovým světlometem nebo svítilnou“ se rozumí část zařízení, která zajišťuje jednotlivou funkci osvětlení nebo světelné signalizace.
 2.4.7
 „Zakrývatelným světlometem“ se rozumí světlomet, který se může zčásti nebo zcela skrýt, když není používán. Toho lze dosáhnout buď pohyblivým krytem, přemístěním světlometu, nebo jakýmkoli jiným vhodným způsobem. Výrazu „zasouvatelný světlomet“ se používá spíše k označení zakrývatelného světlometu, který se může přemístit zasunutím dovnitř karoserie.
 2.4.8
 „Vzdáleností mezi dvěma světlomety nebo svítilnami“ směřujícími týmž směrem se rozumí nejkratší vzdálenost mezi dvěma přivrácenými plochami ve směru vztažné osy. Splňuje-li vzdálenost mezi dvěma světlomety nebo svítilnami požadavky tohoto předpisu, není třeba


text:
stanovovat přesné okraje přivrácených ploch.
 2.4.9
 „Nepovinným světlometem nebo svítilnou“ se rozumí světlomet nebo svítilna, jejichž montáž je ponechána na úvaze výrobce.
 2.4.10
 „Párem“ se rozumí sada světlometů nebo svítilen se stejnou funkcí na levé a pravé straně vozidla.
 2.4.10.1
 „Přizpůsobeným párem“ se rozumí sada světlometů nebo svítilen se stejnou funkcí na levé a pravé straně vozidla, která jako pár splňuje fotometrické požadavky.
 2.4.11
 „Jednotlivé a vícenásobné světlomety nebo svítilny“
 2.4.11.1
 „Jednotlivým světlometem nebo jednotlivou svítilnou“ se rozumí:
 a)
 zařízení nebo část zařízení, které má jednu funkci osvětlení nebo světelné signalizace, jeden nebo více zdrojů světla a které má ve směru vztažné osy jednu přivrácenou plochu, která může být spojitá nebo složená ze dvou či více samostatných částí; nebo
 b)
 jakákoli soustava dvou svítilen označených ‚D‘, ať shodných nebo odlišných, které mají stejnou funkci; nebo
 c)
 jakákoli soustava dvou nezávislých odrazek, ať shodných nebo odlišných, které byly schváleny zvlášť; nebo
 d)
 jakýkoli systém vzájemně závislých svítilen tvořený dvěma nebo třemi vzájemně závislými svítilnami označenými ‚Y‘ schválenými společně a se stejnou funkcí.
 2.4.11.2
 „Dvěma svítilnami“ nebo „sudým počtem svítilen“ ve tvaru pásu se rozumí dvě svítilny s jedinou plochou výstupu světla, jestliže je tento pás umístěn symetricky ke střední podélné rovině vozidla.
 2.4.12
 „Systémem vzájemně závislých svítilen“ se rozumí sestava dvou nebo tří vzájemně závislých svítilen se stejnou funkcí.
 2.4.12.1
 „Vzájemně závislou svítilnou označenou ‚Y‘“ se rozumí zařízení, které funguje jako část systému vzájemně závislých svítilen. Jestliže jsou aktivovány, pracují vzájemně závislé svítilny společně, mají oddělené přivrácené plochy ve směru vztažné osy, oddělená pouzdra svítilen a mohou mít oddělený zdroj (zdroje) světla.
 2.4.13
 „Svítilnami označenými ‚D‘“ se rozumí samostatné svítilny schválené jako samostatná zařízení takovým způsobem, že se smí používat buď nezávisle, nebo v soupravě svítilen považované za „jedinou svítilnu“.
 2.4.14
 Světlomety různých „tříd“ se rozumí světlomety, na něž se vztahují konkrétní fotometrické požadavky.
 2.4.15
 Definice pro světlomety vyzařující dálkové světlo a/nebo symetrické potkávací světlo u vozidel kategorií L a T
 2.4.15.1
 „Dodatečnou osvětlovací jednotkou“ se rozumí část světlometného systému, která poskytuje osvětlení zatáčky. Je nezávislá na zařízení, které poskytuje hlavní potkávací světlo, může se skládat z optických, mechanických a elektrických prvků a může být skupinová a/nebo sloučená s jinými zařízeními pro osvětlení a světelnou signalizaci.
 2.4.16
 Definice pro odrazky
 2.4.16.1
 „Zpětným odrazem (reflexí)“ se rozumí odraz, kterým se záření vrací ve směrech blízkých směru, odkud přišlo, přičemž tato vlastnost se nemění ani při značných rozdílech ve směru dopadajícího záření.
 2.4.16.2
 „Odrazkou“ se rozumí soustava způsobilá k použití, která obsahuje jednu nebo více optických jednotek se zpětným odrazem. Odrazky se dělí do tříd podle svých fotometrických vlastností: třída IA nebo IB, třída IIIA nebo IIIB a třída IVA. Odrazky tříd IB a IIIB jsou zařízení sdružená s jinými signálními světly, která nejsou vodotěsná a jsou zabudována do karoserie vozidla.
 2.4.17
 Definice pro reflexní značení
 2.4.17.1
 „Materiálem pro reflexní značení“ se rozumí povrch nebo prostředek, od něhož se po směrovém osvětlení odrazí relativně velký podíl dopadajícího záření.
 2.4.17.2
 „Štítkem pro zadní označení“ se rozumí štítek pokrytý materiálem nebo prostředky s vratným odrazem


text:
a fluorescenčním materiálem určený ke zvýšení viditelnosti a snadné identifikaci těžkých a dlouhých vozidel.
 2.4.17.3
 „Štítkem pro zadní označení pomalých vozidel“ se rozumí trojúhelníkový štítek se zkosenými rohy s charakteristickým vzorem pokrytý odrazkami nebo materiály s vratným odrazem nebo fluorescenčním materiálem.
 2.4.17.4
 „Jednotkou vzorku“ se rozumí úplná odrazka z běžné výroby připravená k montáži na vozidlo.
 2.4.17.5
 Fluorescencí se rozumí jev, kdy určité látky umístěné ke zdroji ultrafialového nebo modrého záření vydávají záření, které má téměř vždy větší vlnovou délku než záření, které tento efekt vyvolává. Tento jev se nazývá fluorescence. Za dne a v šeru jsou fluorescenční barvy jasnější než běžné barvy, protože odrážejí část světla, které na ně dopadá, a kromě toho vydávají světlo. V noci nejsou jasnější než běžné barvy.
 2.5 Světelné zdroje
 2.5.1
 „Dálkovým světlometem“ se rozumí světlomet sloužící k osvětlení pozemní komunikace na velkou vzdálenost před vozidlem.
 2.5.2
 „Potkávacím světlometem“ se rozumí světlomet sloužící k osvětlení pozemní komunikace před vozidlem, aniž by nepatřičně oslňoval nebo obtěžoval řidiče přijíždějící z opačné strany nebo jiné účastníky silničního provozu.
 2.5.2.1
 „Hlavním potkávacím světlem“ se rozumí potkávací světlo vytvářené bez pomoci infračerveného zářiče a/nebo doplňkových zdrojů světla pro osvětlení zatáčky.
 2.5.3
 „Směrovou svítilnou“ se rozumí svítilna sloužící k upozornění jiných účastníků silničního provozu, že řidič zamýšlí změnit směr doprava nebo doleva. Směrovou svítilnu nebo svítilny lze používat také podle ustanovení předpisu OSN č. 97 nebo č. 116.
 2.5.4
 „Brzdovou svítilnou“ se rozumí svítilna sloužící k upozornění ostatních účastníků silničního provozu nalézajících se za vozidlem, že se podélný pohyb vozidla záměrně zpomaluje.
 2.5.5
 „Zařízením k osvětlení zadní registrační tabulky“ se rozumí zařízení užívané k osvětlení prostoru určeného pro zadní registrační tabulku; toto zařízení se může skládat z několika optických součástí.
 2.5.6
 „Přední obrysovou svítilnou“ se rozumí svítilna sloužící k označení přítomnosti vozidla a jeho šířky při pohledu zepředu.
 2.5.7
 „Zadní obrysovou svítilnou“ se rozumí svítilna užívaná k označení přítomnosti vozidla a jeho šířky při pohledu zezadu.
 2.5.8
 „Odrazkou“ se rozumí zařízení užívané k označování přítomnosti vozidla odrazem světla vyzařovaného ze zdroje světla, který není spojen s vozidlem, přičemž pozorovatel je v blízkosti tohoto zdroje.
 Pro účely tohoto předpisu se za odrazky nepovažují:
 2.5.8.1
 registrační tabulky se zpětným odrazem;
 2.5.8.2
 označení se zpětným odrazem uvedená v ADR (Evropské dohodě o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí);
 2.5.8.3
 jiné tabulky a značení se zpětným odrazem, které musí být užity ve shodě s ustanoveními členského státu pro provoz určitých kategorií vozidel nebo pro určité způsoby provozu;
 2.5.8.4
 materiály se zpětným odrazem schválené jako třída D, E nebo F podle předpisů OSN č. 104 nebo č. 150 a použité k jiným účelům v souladu s vnitrostátními požadavky.
 2.5.9
 „Nápadným značením“ se rozumí zařízení určené ke zvýšení viditelnosti vozidla při jeho sledování z boku nebo zezadu nebo, v případě přívěsu, dodatečně zepředu odrazem světla vyzařovaného zdrojem světla, který není spojen s vozidlem, přičemž pozorovatel je v blízkosti tohoto zdroje.
 2.5.9.1
 „Obrysovým značením“ se rozumí nápadné značení určené k vyznačení vodorovných a svislých rozměrů (délka, šířka a výška) vozidla.
 2.5.9.1.1
 „Úplným obrysovým značením“ se rozumí obrysové značení,


text:
které vyznačuje obrys vozidla spojitou linkou.
 2.5.9.1.2
 „Částečným obrysovým značením“ se rozumí obrysové značení, které vyznačuje vodorovný rozměr vozidla spojitou linkou a svislý rozměr vyznačením jeho horních rohů.
 2.5.9.2
 „Pruhovým značením“ se rozumí nápadné značení určené k vyznačení vodorovných rozměrů (délka a šířka) vozidla spojitým pruhem.
 2.5.10
 „Předním mlhovým světlometem“ se rozumí světlomet sloužící ke zlepšení osvětlení silnice před vozidlem v případě mlhy nebo jakýchkoliv podobných podmínek snížené viditelnosti.
 2.5.11
 „Zadní mlhovou svítilnou“ se rozumí svítilna užívaná pro zlepšení viditelnosti vozidla zezadu při husté mlze.
 2.5.12
 „Zpětným světlometem“ se rozumí světlomet užívaný k osvětlení silnice za vozidlem a k upozornění ostatních účastníků silničního provozu, že vozidlo couvá nebo že bude couvat.
 2.5.13
 „Parkovací svítilnou“ se rozumí svítilna, která slouží k signalizování přítomnosti stojícího vozidla v zastavěném území. V tomto případě nahrazuje obrysové svítilny.
 2.5.14
 „Doplňkovou obrysovou svítilnou“ se rozumí svítilna namontovaná co nejblíže k nejvzdálenějším šířkovým obrysům vozidla a co možná nejblíže k jeho hornímu okraji, určená ke zřetelnému označení jeho celkové šířky. Tato svítilna doplňuje u určitých automobilů a přípojných vozidel obrysové svítilny vozidla tím, že zvlášť upozorňuje na jeho rozměry.
 2.5.15
 „Boční obrysovou svítilnou“ se rozumí svítilna užívaná k označování přítomnosti vozidla při pohledu z boku.
 2.5.16
 „Denní svítilnou“ se rozumí svítilna, která směřuje dopředu a která činí vozidlo snáze viditelným za jízdy ve dne.
 2.5.17
 „Rohovým světlometem“ („světlometem pohyblivým v závislosti na řízení“) se rozumí světlomet, který se užívá pro zajištění doplňujícího osvětlení té části silnice, která se nachází v blízkosti předního rohu vozidla na té jeho straně, na niž se bude vozidlo stáčet.
 2.5.18
 „Svítilnou vnějšího osvětlení vozidla“ se rozumí svítilna poskytující doplňkové osvětlení k usnadnění nastupování a vystupování řidiče, spolujezdce nebo k nakládce.
 2.5.19
 „Manévrovacím světlometem“ se rozumí světlomet, který se užívá k zajištění doplňujícího osvětlení po stranách vozidla nápomocného při pomalém manévrování.
 2.5.20
 „Vnějším ukazatelem stavu“ se rozumí optický signál umístěný zvnějšku vozidla, aby udával stav nebo změnu stavu ukazatele poplašného systému vozidla, poplašného systému a imobilizéru ve smyslu předpisů OSN č. 97 a 116, když je vozidlo zaparkováno.
 2.6 Signál
 2.6.1
 „Výstražným signálem nebezpečí“ se rozumí současná činnost všech směrových svítilen vozidla upozorňující na to, že vozidlo dočasně představuje zvláštní nebezpečí pro ostatní účastníky silničního provozu.
 2.6.2
 „Signálem nouzového brzdění“ se rozumí signál upozorňující ostatní účastníky silničního provozu za vozidlem, že vozidlo vyvíjí vzhledem k daným podmínkám vozovky velkou brzdicí sílu.
 2.6.3
 „Výstražným signálem nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo (RECAS)“ se rozumí automatický signál vydávaný vozidlem jedoucím vpředu pro vozidlo jedoucí za ním. Upozorňuje, že vozidlo vzadu musí provést nouzové opatření, aby zabránilo kolizi.
 2.7 Systém
 2.7.1
 „Nasměrováním“ se rozumí nastavení svazku světelných paprsků nebo jeho části na měřicí stěnu podle příslušných kritérií.
 2.7.2
 „Seřízením“ se rozumí použití prostředků zajišťovaných systémem ke svislému a/nebo vodorovnému nasměrování svazku světelných paprsků.
 2.7.3
 „Osvětlením zatáčky“ se rozumí světelná funkce, která zajišťuje zlepšené osvětlení v zatáčkách.
 2.7.4
 „Adaptivním předním osvětlovacím systémem“ (nebo „systémem AFS“) se rozumí zařízení pro osvětlení s uděleným schválením typu podle předpisů OSN č. 123 a č. 149, vysílající svazek světelných paprsků, jehož


text:
rozdílné vlastnosti se automaticky přizpůsobují různým podmínkám použití potkávacího světla a případně dálkového světla.
 2.7.4.1
 „Jednotkou osvětlení“ se rozumí konstrukční část, která vyzařuje světlo a slouží k tomu, aby zcela nebo částečně zajišťovala jednu nebo několik funkcí předního osvětlení, které poskytuje systém AFS.
 2.7.4.2
 „Instalační jednotkou“ se rozumí nedělitelná skříňka (světelné těleso) obsahující jednu nebo více jednotek osvětlení.
 2.7.4.3
 „Režimem osvětlení“ nebo „režimem“ funkce předního osvětlení, kterou zajišťuje systém AFS, se rozumí svazek světelných paprsků buď pro jednu třídu potkávacích světel, nebo pro dálková světla, stanovený výrobcem k použití v určitých vozidlech a okolních podmínkách.
 2.7.4.4
 „Řízením systému“ se rozumí část (části) systému AFS, která (které) od vozidla přijímá (přijímají) řídící signály AFS a automaticky ovládá (ovládají) funkci jednotek osvětlení.
 2.7.4.5
 „Řídicím signálem AFS“ (V, E, W, T) se rozumí vstupní informace systému AFS v souladu s bodem 6.22.7.4 tohoto předpisu.
 2.7.4.6
 „Neutrálním stavem“ se rozumí stav systému AFS, kdy svítí potkávací světla v režimu třídy C („základní potkávací světlo“), případně kdy jsou na maximum rozsvícena dálková světla, a neuplatňuje se žádný řídicí signál AFS.
 2.7.4.7
 „Adaptivním dálkovým světlem“ se rozumí dálkové světlo AFS, které upravuje rozložení svého světla s ohledem na protijedoucí vozidla a vozidla jedoucí vpředu takovým způsobem, aby se řidiči zlepšila viditelnost do dálky a aniž by byli obtěžováni, rozptylováni nebo oslňováni ostatní účastníci silničního provozu.
 2.7.5
 Definice pro adaptivní přední osvětlovací systémy (AFS):
 2.7.5.1
 „Třídou“ potkávacího světla (C, V, E nebo W) se rozumí označení potkávacího světla určené zvláštními ustanoveními podle předpisu OSN č. 48 (Pouze pro vysvětlení. Třídy potkávacích světel odpovídají těmto podmínkám: C pro základní potkávací světlo, V pro použití v osvětlených oblastech, jako jsou města, E pro použití na silnicích, jako jsou dálnice, W pro použití v nepříznivých podmínkách, jako je mokrá vozovka).
 2.7.5.2
 „Režimem osvětlení v zatáčce“ se rozumí režim funkce předního osvětlení, jehož světlo se vychýlí do strany nebo je změněno (aby se dosáhlo stejného výsledku), je určen pro zatáčky nebo křižovatky a vztahují se na něj zvláštní fotometrická ustanovení;
 a)
 „režimem osvětlení v zatáčce kategorie 1“ se rozumí režim osvětlení v zatáčce s vodorovným posunem rozhraní kužele světla;
 b)
 „režimem osvětlení v zatáčce kategorie 2“ se rozumí režim osvětlení v zatáčce bez vodorovného posunu rozhraní kužele světla.
 2.7.5.3
 „Pravou stranou“ nebo „levou stranou“ se rozumí všechny jednotky osvětlení určené k montáži na danou stranu v podélné středové rovině vozidla vzhledem k jeho ose pohybu vpřed.
 2.7.5.4
 „Signálem“ se rozumí jakýkoli řídicí signál AFS nebo jakýkoli dodatečný vstupní řídicí signál pro systém nebo jakýkoli výstupní řídicí signál ze systému do vozidla.
 2.7.5.5
 „Generátorem signálu“ se rozumí zařízení schopné vytvářet jeden nebo více signálů za účelem zkoušky systému.
 2.7.5.6
 „Provozně-napájecím zařízením“ se rozumí jeden nebo několik prvků systému, které napájí energií jednu nebo několik částí tohoto systému, jako regulátor(y) napájení a/nebo napětí pro jeden nebo více zdrojů světla, například příslušenství elektronických ovladačů zdroje světla.
 2.7.5.7
 „Vztažnou osou systému“ se u systému AFS rozumí průsečík podélné střední roviny vozidla s vodorovnou rovinou procházející vztažným středem jedné jednotky osvětlení, uvedený ve výkresech přiložených k


text:
žádosti o schválení zařízení.
 2.7.5.8
 „Funkcí pro změnu strany provozu“ se rozumí jakákoli funkce předního osvětlení nebo jeden z jejích režimů nebo její část (části) nebo jakákoli jejich kombinace, které mají zabránit oslnění a zajistit dostatečné osvětlení, pokud je vozidlo, které je vybaveno systémem určeným k provozu na jedné straně vozovky, provizorně použito v zemi s provozem na straně druhé.
 2.7.5.9
 „Náhradní funkcí“ se rozumí jakákoli specifikovaná funkce předního osvětlení a/nebo signalizace předního osvětlení nebo jeden z jejích režimů nebo její část (části) nebo jakákoli jejich kombinace, které mají nahradit funkci/režim předního osvětlení v případě poruchy.
 2.7.5.10
 „Funkční jednotkou“ se rozumí část jednotky osvětlení, která poskytuje specifické rozložení světla a lze ji použít pro různé režimy nebo třídy. Je-li použita pro režim osvětlení v zatáčce, může se její rozložení světla lišit v závislosti na signálu T (poloměr zatáčky); rozložení světla však musí být pro daný signál T (poloměr zatáčky) stejné ve všech režimech nebo třídách.
 2.7.6
 Definice pro přepínání a aktivaci
 2.7.6.1
 „ZAPNTUÍM“ se rozumí ruční nebo automatické ovládání osvětlovací nebo signalizační funkce, aby skutečně vyzařovala světlo, bez ohledu na to, zda funkce funguje správně, či nikoli.
 2.7.6.2
 „VYPNUTÍM“ se rozumí ruční nebo automatické ovládání osvětlovací nebo signalizační funkce, aby přestala vyzařovat světlo, bez ohledu na to, zda funkce funguje správně, či nikoli.
 2.7.6.3
 „Aktivací“ se rozumí ruční nebo automatické povolení osvětlovací nebo signalizační funkce, bez ohledu na to, zda vyzařuje světlo, či nikoli (např. povolení pohotovostního režimu).
 2.7.6.4
 „Deaktivací“ se rozumí ruční nebo automatické zakázání osvětlovací nebo signalizační funkce, bez ohledu na to, zda vyzařuje světlo, či nikoli (např. zákaz pohotovostního režimu).
 2.7.6.5
 „Postupnou aktivací“ se rozumí elektrické zapojení, v němž jsou jednotlivé zdroje světla světlometu nebo svítilny zapojeny takovým způsobem, že se zapínají postupně předem stanoveným postupem podle příslušných předpisů OSN.
 2.7.7
 „Optickým celkem odrazky“ se rozumí kombinace optických součástí, které vytvářejí vratný odraz.
 2.8 Rozptylová skla
 2.8.1
 „Rozptylovým sklem“ se rozumí vnější díl svítilny (sestavy), který osvětlující plochou propouští světlo.
 2.8.2
 „Povlakem“ se rozumí jakýkoliv výrobek nebo výrobky, nanesený/nanesené v jedné nebo více vrstvách na vnější povrch rozptylového skla.
 2.8.3
 „Strukturovaným vnějším krycím sklem“ nebo „plochou strukturovaného vnějšího krycího skla“ se rozumí celé vnější krycí sklo nebo jeho část, konstruované ke změně nebo ovlivnění šíření světla ze zdroje (zdrojů) světla tak, že světelné paprsky jsou významně odkloněny od svého původního směru.
 2.9 Zdroje světla
 2.9.1
 „Zdrojem světla“ se rozumí jeden nebo více prvků vytvářejících viditelné záření, které mají základnu pro mechanické a elektrické zapojení a mohou být smontovány v sestavě s jednou nebo více konstrukčními částmi k ovládání prvků vytvářejících viditelné záření.
 2.9.1.1
 „Výměnným zdrojem světla“ se rozumí zdroj světla, který je určen k vkládání do držáku a vyjímání z držáku svého zařízení bez použití nářadí.
 2.9.1.2
 „Nevýměnným zdrojem světla“ se rozumí zdroj světla, který může být vyměněn jedině výměnou zařízení, do něhož je tento zdroj světla namontován;
 a)
 u modulu zdroje světla: zdroj světla, který může být vyměněn jedině výměnou modulu zdroje světla, do něhož je tento zdroj světla namontován;
 b)
 v případě AFS: zdroj světla,


text:
který může být vyměněn jedině výměnou jednotky osvětlení, do níž je tento zdroj světla namontován.
 2.9.1.3
 „Modulem zdroje světla“ se rozumí optická část zařízení, která je pro toto zařízení specifická. Obsahuje jeden nebo více nevýměnných zdrojů světla a může obsahovat také jeden nebo více držáků pro schválené výměnné zdroje světla.
 2.9.1.4
 „Žárovkovým zdrojem světla“ (žárovkou) se rozumí zdroj světla, kde jedinou částí sloužící k viditelnému vyzařování je jedno nebo více vláken, která vyzařují teplo.
 2.9.1.5
 „Výbojkovým zdrojem světla“ se rozumí zdroj světla, kde jedinou částí sloužící k viditelnému vyzařování je oblouk výboje, který vytváří elektroluminiscenci.
 2.9.1.6
 „Zdrojem světla se světelnými diodami (LED)“ se rozumí zdroj světla, u něhož je jediným prvkem vytvářejícím viditelné záření jeden nebo více polovodičových průchodů vytvářejících elektroluminiscenci, který může být doplněn jedním či více prvky umožňujícími konverzi na bázi fluorescence.
 2.9.1.6.1
 „Náhradním zdrojem světla LED“ se rozumí zdroj světla LED takové kategorie, k níž existuje paralelní kategorie zdroje světla, ve které se světlo vytváří pomocí jiné technologie generování světla.
 2.9.1.7
 „LED modulem“ se rozumí modul zdroje světla obsahující jako zdroje světla pouze světelné diody LED. Nepovinně však může obsahovat také jeden nebo více držáků pro schválené výměnné zdroje světla.
 2.9.2
 „Elektronickým ovladačem zdroje světla“ se rozumí jedna nebo více konstrukčních částí mezi zdrojem napájení a zdrojem světla, které řídí napětí a/nebo elektrický proud zdroje světla.
 2.9.2.1
 „Předřadníkem“ se rozumí jedna či více konstrukčních částí buď mezi napájením a zdrojem světla, nebo integrovaných se zdrojem světla ke stabilizaci elektrického proudu ve výbojkovém zdroji světla.
 2.9.3
 „Ovladačem proměnlivé svítivosti“ se rozumí zařízení, které automaticky ovládá zařízení pro zadní světelnou signalizaci vytvářející proměnlivou svítivost tak, aby byla zajištěna neměnná rozpoznatelnost jejich signálů. Ovladač proměnlivé svítivosti je součástí světlometu nebo svítilny nebo součástí vozidla nebo je rozdělen mezi uvedený světlomet nebo svítilnu a vozidlo.
 2.10 Fotometrie
 2.10.1
 „Skutečným světelným tokem“ se rozumí:
 a)
 u zdroje světla:
 hodnota skutečného světelného toku, bez započítání tolerancí, jak je uvedena na příslušném datovém listu daného zdroje světla podle předpisu, podle něhož byl daný zdroj světla schválen a který se na něj vztahuje;
 b)
 u LED modulu:
 hodnota skutečného světelného toku uvedená v technické specifikaci, která byla s LED modulem předložena ke schválení světlometu nebo svítilny, jehož/jejíž je LED modul součástí.
 2.10.2
 „Plochou výstupu světla“ u „zařízení pro osvětlení“, „zařízení pro světelnou signalizaci“ nebo odrazky se rozumí povrch podle prohlášení výrobce zařízení na výkrese v žádosti o schválení, viz příloha 3 (viz např. části 1 a 4).
 Prohlášení musí být učiněno podle jedné z následujících podmínek:
 a)
 pokud je vnější krycí sklo strukturované, deklarovaná plocha výstupu světla musí být celý vnější povrch nebo část vnějšího povrchu vnějšího krycího skla;
 b)
 pokud vnější krycí sklo není strukturované, není třeba brát vnější krycí sklo v úvahu a plocha výstupu světla musí být taková, jak je deklarováno na výkrese, viz příloha 3 (viz např. část 5).
 2.10.3
 „Svíticí plocha“ (viz příloha 3)
 2.10.3.1
 „Svíticí plochou zařízení pro osvětlení“ (body 2.5.1, 2.5.2, 2.5.10, 2.5.12 a 2.5.17) se rozumí kolmý průmět celého otvoru odražeče nebo u světlometů s elipsoidním odražečem


text:
„projekčního krycího skla“ na příčnou rovinu. Nemá-li zařízení pro osvětlení žádný odrážeč, použije se definice podle bodu 2.10.3.2. Jestliže plocha výstupu světla pokrývá jen část celého otvoru odražeče, posuzuje se jen průmět této části.
 V případě potkávacího světlometu je svíticí plocha omezena na straně světelného rozhraní zdánlivě viditelnou stopou světelného rozhraní na krycím skle. Jsou-li odražeče a krycí skla vzájemně seřiditelné, užije se střední polohy seřízení.
 V případě, kdy je montován systém AFS: Je-li funkce osvětlení vytvářena dvěma či více současně pracujícími jednotkami osvětlení na dané straně vozidla, tvoří jednotlivé svíticí plochy dohromady uvažovanou svíticí plochu (například jednotlivé svíticí plochy jednotek osvětlení 8, 9 a 11 na obrázku v bodě 6.22.4 tvoří dohromady a s přihlédnutím ke svému umístění svíticí plochu uvažovanou pro pravou stranu vozidla).
 2.10.3.2
 „Svíticí plochou zařízení pro světelnou signalizaci kromě odrazky“ (body 2.5.3 až 2.5.7, 2.6.1, 2.5.11 a 2.5.13 až 2.5.16) se rozumí kolmý průmět svítilny do roviny kolmé na její vztažnou osu a dotýkající se vnějšího povrchu plochy výstupu světla svítilny, přičemž tento průmět je ohraničen okraji stínítek umístěných v této rovině, z nichž každé dovoluje propustit ve směru vztažné osy pouze 98 % celkové svítivosti svítilny.
 Pro stanovení spodního, horního a bočních okrajů svíticí plochy k ověření vzdálenosti k vnějším okrajům vozidla a k ověření výšky nad vozovkou se použijí jen stínítka s vodorovným nebo svislým okrajem.
 Pro jiná užití svíticí plochy, např. pro stanovení vzdálenosti mezi dvěma svítilnami nebo světlomety či funkcemi, se použije tvar vnějšího okraje této svíticí plochy. Stínítka zůstanou rovnoběžná, ale lze použít jiné orientace.
 U zařízení pro světelnou signalizaci, jehož svíticí plocha zahrnuje úplně nebo částečně svíticí plochu jiné světelné funkce nebo zahrnuje neprosvětlenou plochu, lze za svíticí plochu považovat vlastní plochu výstupu světla (viz např. příloha 3, části 2, 3, 5 a 6).
 2.10.3.3
 „Svíticí plochou odrazky“ (bod 2.5.8) se rozumí, jak doložil žadatel během procesu schvalování odrazek, kolmý průmět odrazky do roviny kolmé na její vztažnou osu, ohraničený rovinami přilehlými k vnějším okrajovým částem optické soustavy odrazky dle prohlášení žadatele a rovnoběžnými s touto osou. Pro stanovení spodního, horního a bočních okrajů zařízení se uvažují jen vodorovné a svislé roviny.
 2.10.4
 „Přivrácenou plochou“ pro určitý směr pozorování se podle požadavku výrobce nebo jeho řádně pověřeného zástupce rozumí kolmý průmět:
 buď okraje svíticí plochy promítnuté na vnější povrch krycího skla,
 nebo plochy výstupu světla.
 Pouze v případě zařízení pro světelnou signalizaci vytvářejícího proměnlivou svítivost se uvažuje jeho přivrácená plocha, která může být proměnná dle bodu 2.9.3, za všech podmínek přípustných ze strany případného ovladače proměnlivé svítivosti.
 Do roviny kolmé ke směru pozorování a tečné k nejvzdálenějšímu bodu krycího skla.
 Různé příklady použití přivrácené plochy jsou uvedeny v příloze 3 tohoto předpisu.
 2.10.5
 „Vztažnou osou“ se rozumí charakteristická osa světlometu nebo svítilny, určená výrobcem (světlometu nebo svítilny) pro použití jako vztažný směr (H = 0°, V = 0°) pro úhly pole při fotometrických měřeních a pro montáž světlometu nebo svítilny na vozidlo.
 2.10.6
 „Vztažným středem“:
 a)
 se rozumí průsečík vztažné osy s vnější plochou výstupu světla, nebo
 b)
 bod