text:
odst. 1 dohody zasedá nejméně jednou za rok. Zasedání se v zásadě konají střídavě v Guineji-Bissau a v Unii. Na požádání jedné ze stran mohou být rovněž svolána další zasedání. Zasedáním předsedají strany střídavě.
 3. Společný vědecký výbor odpovídá zejména za tyto činnosti:
 a)
 shromažďování údajů týkajících se intenzity rybolovu a úlovků vnitrostátních a zahraničních loďstev působících v rybolovné oblasti Guineje-Bissau a provádějících rybolov druhů, na které se vztahuje tento protokol;
 b)
 navrhování, sledování nebo analýza výsledků ročních hodnocení, které umožní posoudit stav populací a stanovit rybolovná práva a možnosti využívání zdrojů, které zaručí zachování zdrojů a jejich ekosystému;
 c)
 následné vypracování výroční vědecké zprávy o rybolovu, na který se vztahuje tento protokol;
 d)
 vypracování, z vlastního podnětu nebo na žádost smíšeného výboru nebo jedné ze stran, vědeckých stanovisek souvisejících s opatřeními v oblasti řízení, jež jsou považována za nezbytná pro udržitelné využívání populací a rybolovu, na které se vztahuje tento protokol.
 4. Na základě doporučení a usnesení přijatých v rámci ICCAT a na základě nejlepších dostupných vědeckých stanovisek, například stanovisek CECAF, a popřípadě na základě závěrů společného vědeckého výboru přijme smíšený výbor opatření vedoucí k udržitelnému řízení rybolovných zdrojů, kterých se týká tento protokol, a ovlivňující činnosti plavidel Unie.
 Článek 8
 Přezkum rybolovných práv a technických opatření
 1. V případě, že se Guinea-Bissau na základě stanoviska společného vědeckého výboru rozhodne zastavit rybolov v určité oblasti nebo po určitou dobu v rámci opatření pro zachování zdrojů, zasedne smíšený výbor, aby analyzoval základ pro důvody uvedeného rozhodnutí, zhodnotil dopad zastavení na činnost plavidel Unie podle dohody a rozhodl o případných nápravných opatřeních.
 2. V případech stanovených v odstavci 1 se smíšený výbor dohodne na poměrném snížení finančního příspěvku, který podle dohody vyplácí Unie, a v případě potřeby na náhradě pro majitele plavidel.
 3. Každé zastavení rybolovu, o kterém Guinea-Bissau rozhodne na základě vědeckého stanoviska, se použije stejným nediskriminujícím způsobem na všechna plavidla, kterých se tento rybolov týká, včetně vnitrostátních plavidel a plavidel plujících pod vlajkou třetí země.
 4. Rybolovná práva stanovená v článku 1 mohou být zrevidována na základě společné dohody ve smíšeném výboru na doporučení společného vědeckého výboru. V takovém případě se finanční příspěvek uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. a) úměrně a pro rata temporis upraví a tento protokol a jeho příloha se odpovídajícím způsobem změní.
 5. Smíšený výbor může v případě nutnosti přezkoumat a na základě společné dohody upravit ustanovení týkající se podmínek rybolovu a prováděcí pravidla tohoto protokolu a jeho přílohy, včetně podmínek kontroly odvětvové podpory.
 Článek 9
 Experimentální rybolov a nová rybolovná práva
 1. V případě, že plavidla Unie projeví zájem o rybolovné činnosti, které nejsou uvedeny v článku 1, a za účelem vyzkoušení technické proveditelnosti a hospodářské životaschopnosti nových lovišť lze v souladu s platnými právními předpisy Guineje-Bissau udělit oprávnění k experimentálnímu výkonu těchto činností. Experimentální rybolov se pokud možno uskuteční s pomocí vědeckých poznatků a dostupné místní techniky. Cílem experimentálního rybolovu je ověřit technickou proveditelnost a hospodářskou životaschopnost nových druhů rybolovu.
 2. Za tímto účelem Evropská komise oznámí orgánům Guineje-Bissau žádosti o licence


text:
k experimentálnímu rybolovu prostřednictvím technické dokumentace, v níž se upřesní:
 a)
 cílové živočišné druhy;
 b)
 technické charakteristiky plavidla;
 c)
 zkušenosti lodních důstojníků ve vztahu k dotčeným rybolovným činnostem;
 d)
 návrh technických parametrů experimentálního rybolovu (doba trvání, zařízení, oblasti výzkumu atd.);
 e)
 druh shromažďovaných údajů, aby se zajistilo vědecké sledování dopadu těchto rybolovných činností na rybolovné zdroje a ekosystémy.
 3. Licence k experimentálnímu rybolovu se udělují nejvýše na dobu šesti měsíců. Jejich udělení podléhá uhrazení poplatku stanoveného orgány Guineje-Bissau.
 4. Po celou dobu rybolovu jsou na palubě přítomni vědecký pozorovatel státu vlajky a pozorovatel zvolený Guinejí-Bissau.
 5. Orgány Guineje-Bissau stanoví pro experimentální rybolov přípustný odlov. Úlovky chycené během experimentálního rybolovu si ponechá majitel plavidla. Úlovky nepředepsané velikosti a úlovky, jejichž rybolov není povolen podle platných právních předpisů Guineje-Bissau, nesmějí být přechovávány na palubě nebo ani prodávány.
 6. Podrobné výsledky experimentálního rybolovu jsou poskytnuty smíšenému výboru a společnému vědeckému výboru k analýze.
 7. V případě, že mají plavidla Unie zájem o rybolovné činnosti, které nejsou uvedeny v článku 1, konzultují strany společný vědecký výbor. Strany se dohodnou na podmínkách pro tato nová rybolovná práva a a před skončením platnosti tohoto protokolu provedou jeho změny a změny jeho přílohy. Finanční příspěvek uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. a) tohoto protokolu se přiměřeně zvýší. Poplatky a podmínky pro majitele plavidel, které jsou uvedeny v příloze, se odpovídajícím způsobem upraví.
 Článek 10
 Hospodářská integrace hospodářských subjektů Unie do odvětví rybolovu Guineje-Bissau
 1. Strany se zavazují podporovat hospodářskou integraci hospodářských subjektů Unie do celého odvětví rybolovu Guineje-Bissau, zejména prostřednictvím zřizování společných podniků a realizace infrastruktur.
 2. Strany spolupracují s cílem posílit povědomí soukromých hospodářských subjektů Unie o obchodních a průmyslových možnostech, zejména pokud jde o přímé investice v celém odvětví rybolovu Guineje-Bissau.
 3. Ze stejných důvodů může Guinea-Bissau poskytnout pobídky hospodářským subjektům Unie, které se do takových investic zapojují.
 4. Strany spolupracují s cílem určit investiční příležitosti a nástroje financování pro provádění určených opatření nebo projektů.
 5. Smíšený výbor podává každý rok zprávu o provádění tohoto článku.
 Článek 11
 Výměna informací
 1. Strany se zavazují upřednostňovat elektronické systémy pro výměnu informací a dokumentů souvisejících s prováděním tohoto protokolu.
 2. Elektronická forma dokumentu je v každém ohledu považována za rovnocennou papírové verzi.
 3. Strany si vzájemně neprodleně oznámí každou poruchu počítačového systému. Informace a dokumenty související s prováděním dohody jsou v takovém případě automaticky nahrazeny svou papírovou verzí podle podmínek stanovených v příloze tohoto protokolu.
 Článek 12
 Důvěrnost údajů
 1. Strany se zavazují k tomu, že všechny osobní údaje týkající se plavidel Unie a jejich rybolovné činnosti, jež budou získány podle dohody, budou vždy zpracovány přísně v souladu se zásadami důvěrnosti a ochrany údajů.
 2. Strany zajistí, aby se veřejnosti zpřístupnily jen souhrnné údaje týkající se rybolovných činností loďstva Unie ve vodách Guineje-Bissau v souladu s příslušnými ustanoveními komise ICCAT a jiných regionálních a subregionálních organizací pro řízení rybolovu.
 3. Údaje, které lze považovat za důvěrné, musí příslušné orgány používat výlučně k provádění dohody a pro účely řízení, sledování a kontroly rybolovu a dohledu nad ním.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
4. V případě osobních údajů, které Unie předává, může smíšený výbor zajistit jejich vhodné zabezpečení a právní prostředky v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EO) 2016/679 (3) (obecné nařízení o ochraně osobních údajů).
 Článek 13
 Platné právní předpisy
 1. Činnosti plavidel Unie, která provádějí rybolov ve vodách Guineje-Bissau, se řídí právními předpisy platnými ve Guineji-Bissau, pokud dohoda a tento protokol s přílohou a dodatky nestanoví jinak.
 2. Strany si vzájemně písemně oznámí jakoukoli změnu své politiky a právních předpisů v oblasti rybolovu. Tyto změny právních předpisů, které mají dopad technické povahy na rybolovné činnosti, se vztahují na plavidla Unie po uplynutí lhůty tří měsíců od jejich úředního oznámení.
 Článek 14
 Pozastavení provádění tohoto protokolu
 1. Provádění tohoto protokolu, včetně platby finančního příspěvku uvedeného v čl. 4 odst. 2 písm. a) a b), může být po konzultaci ve smíšeném výboru pozastaveno, pokud je splněna jedna nebo více těchto podmínek:
 a)
 nezvyklé okolnosti, které nejsou přírodním jevem, brání průběhu rybolovných činností v rybolovné oblasti Guineje-Bissau;
 b)
 podstatné změny politických okolností ve vymezení nebo při provádění politiky rybolovu u jedné nebo druhé strany, které ovlivní ustanovení tohoto protokolu;
 c)
 v případě spuštění mechanismů konzultace podle článku 96 dohody z Cotonou, týkajících se porušování podstatných a základních prvků lidských práv stanovených článkem 9 uvedené dohody;
 d)
 Unie nezaplatila finanční příspěvek podle čl. 4 odst. 2 písm. a) z jiných důvodů, než které jsou stanoveny v písm. c) tohoto odstavce;
 e)
 vážný a nevyřešený spor mezi stranami při výkladu a provádění dohody nebo tohoto protokolu.
 2. Vyplácení finančního příspěvku se obnoví po konzultaci a dohodě stran, jakmile dojde ke znovunastolení situace předcházející událostem uvedeným v odstavci 1. Zvláštní finanční příspěvek stanovený v čl. 4 odst. 2 písm. b) však nemůže být vyplacen po uplynutí období šesti měsíců od skončení platnosti tohoto protokolu.
 3. Platnost oprávnění k rybolovu udělených plavidlům Unie může být pozastavena současně s pozastavením platby finančního příspěvku podle čl. 4 odst. 2 písm. a). V případě obnovení se platnost těchto povolení k rybolovu prodlužuje o dobu, jež odpovídá období, po které byly rybolovné činnosti pozastaveny. Veškeré činnosti plavidel Unie v rybolovné oblasti Guineje-Bissau se po dobu pozastavení přerušují.
 4. K pozastavení provádění tohoto protokolu je zapotřebí, aby dotčená strana oznámila svůj úmysl písemně a nejméně tři měsíce před dnem, k němuž má pozastavení nabýt účinku, s výjimkou případu stanoveného v odst. 1 písm. c), která má za následek okamžité pozastavení. Mezitím strany zahájí konzultace ve smíšeném výboru.
 5. V případě pozastavení pokračují strany v jednání s cílem najít smírné řešení sporu, který mezi sebou mají. Pokud je takového řešení dosaženo, pokračuje se v provádění tohoto protokolu a částka finančního příspěvku se úměrně a pro rata temporis sníží podle doby, během které bylo provádění tohoto protokolu pozastaveno.
 Článek 15
 Vypovězení
 1. V případě vypovězení tohoto protokolu dotyčná strana písemně oznámí druhé straně svůj úmysl vypovědět tento protokol nejméně šest měsíců přede dnem, kdy toto vypovězení nabude účinku.
 2. Odesláním oznámení podle odstavce 1 se zahajují konzultace mezi stranami.
 Článek 16
 Prozatímní provádění


text:
Tento protokol se provádí prozatímně ode dne podpisu.
 Článek 17
 Vstup v platnost
 Tento protokol vstupuje v platnost dnem, ke kterému si strany vzájemně oznámí dokončení postupů nezbytných k tomuto účelu.
 Съставено в Брюксел на петнадесети юни две хиляди и деветнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el quince de junio de dos mil diecinueve.
 V Bruselu dne patnáctého června dva tisíce devatenáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den femtende juni to tusind og nitten.
 Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Juni zweitausendneunzehn.
 Kahe tuhande üheksateistkümnenda aasta juunikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Ιουνίου δύο χιλιάδες δεκαεννέα.
 Done at Brussels on the fifteenth day of June in the year two thousand and nineteen.
 Fait à Bruxelles, le quinze juin deux mille dix-neuf.
 Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog lipnja godine dvije tisuće devetnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì quindici giugno duemiladiciannove.
 Briselē, divi tūkstoši deviņpadsmitā gada piecpadsmitajā jūnijā.
 Priimta du tūkstančiai devynioliktų metų birželio penkioliktą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkilencedik év június havának tizenötödik napján.
 Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Ġunju fis-sena elfejn u dsatax.
 Gedaan te Brussel, vijftien juni tweeduizend negentien.
 Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego czerwca roku dwa tysiące dziewiętnastego.
 Feito em Bruxelas, em quinze de junho de dois mil e dezanove.
 Întocmit la Bruxelles la cincisprezece iunie două mii nouăsprezece.
 V Bruseli pätnásteho júna dvetisícdevätnásť.
 V Bruslju, dne petnajstega junija leta dva tisoč devetnajst.
 Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksäntoista.
 Som skedde i Bryssel den femtonde juni år tjugohundranitton.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Република Гвинея Бисау
 Por la República de Guinea-Bissau
 Za Republiku Guinea-Bissau
 For Republikken Guinea-Bissau
 Für die Republik Guinea-Bissau
 Guinea-Bissau Vabariigi nimel
 Για την Δημοκρατία της Γουινέας-Μπισάου
 For the Republic of Guinea-Bissau
 Pour la République de Guinée-Bissau
 Za Republiku Gvineju Bissau
 Per la Repubblica di Guinea-Bissau
 Gvinejas-Bisavas Republikas vārdā –
 Bisau Gvinėjos Respublikos vardu
 A Bissau-guineai Köztársaság részéről
 Għar-Repubblika tal-Ginea Bissaw
 Voor de Republiek Guinee-Bissau
 W imieniu Republiki Gwinei Bissau
 Pela República da Guiné-Bissau
 Pentru Republica Guineea-Bissau
 Za Guinejsko-bissauskú republiku
 Za Republiko Gvinejo Bissau
 Guinea-Bissaun tasavallan puolesta
 För Republiken Guinea-Bissau
 (1) Úř. věst. L 342, 27.12.2007, s. 5.
 (2) Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.
 (3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).
 PŘÍLOHA
 PODMÍNKY PROVOZOVÁNÍ RYBOLOVU PLAVIDLY UNIE V RYBOLOVNÉ OBLASTI GUINEJE-BISSAU
 KAPITOLA I
 Obecná ustanovení
 1. Určení příslušného orgánu
 Pro potřeby této přílohy, a není-li uvedeno jinak, se každým odkazem


text:
na Unii nebo na Guineu-Bissau rozumí, pokud jde o příslušný orgán:
 —
 v případě Unie: Evropská komise, popřípadě prostřednictvím delegace Unie,
 —
 v případě Guineje-Bissau: ministerstvo pro rybolov.
 2. Povolená rybolovná oblast
 Povolená rybolovná oblast, ve které jsou plavidla Unie oprávněna lovit, odpovídá v souladu s právními předpisy Guineje-Bissau a s příslušnými mezinárodními úmluvami, jichž je Guinea-Bissau smluvní stranou, rybolovné oblasti Guineje-Bissau, včetně odpovídající části společné zóny mezi Guineou-Bissau a Senegalem.
 Základní linie jsou definovány vnitrostátními právními předpisy.
 3. Určení místního zástupce
 Vyjma plavidel lovících tuňáky musí být jakékoli plavidlo Unie, které chce získat oprávnění k rybolovu vydané podle tohoto protokolu, zastoupeno zástupcem s bydlištěm nebo sídlem ve Guineji-Bissau.
 4. Bankovní účet
 Guinea-Bissau sdělí Unii před vstupem tohoto protokolu v platnost údaje o bankovním účtu či bankovních účtech, na které mají být placeny finanční částky za plavidla Unie podle dohody. Náklady související s bankovními převody nesou majitelé plavidel.
 5. Kontaktní místa
 Strany se vzájemně informují o svých kontaktních místech, která umožňují výměnu informací o provádění tohoto protokolu, zejména o otázkách týkajících se výměny souhrnných údajů o úlovcích a intenzitě rybolovu, postupů týkajících se oprávnění k rybolovu a provádění odvětvové podpory.
 KAPITOLA II
 Oprávnění k rybolovu
 Oddíl 1
 Použitelné postupy
 1. Podmínka k získání oprávnění k rybolovu – způsobilá plavidla
 Oprávnění k rybolovu uvedená v článku 6 dohody se vydávají za podmínky, že plavidlo je zapsáno v rejstříku rybářských plavidel Unie a je v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 (1). Měly by být splněny všechny předchozí povinnosti týkající se majitele plavidla, velitele nebo samotného plavidla vyplývající z jejich rybolovných činností v Guineji-Bissau podle dohody.
 2. Žádost o oprávnění k rybolovu
 Unie předloží Guineji-Bissau žádost o oprávnění k rybolovu za každé plavidlo, které si přeje lovit podle dohody, nejméně 40 dnů přede dnem začátku požadované doby platnosti a použije formulář uvedený v dodatku k příloze tohoto protokolu.
 U každé první žádosti o oprávnění k rybolovu podle tohoto protokolu nebo v důsledku technické změny dotyčného plavidla musí žádost obsahovat:
 a)
 doklad o zaplacení paušálního poplatku na dobu platnosti požadovaného oprávnění k rybolovu;
 b)
 jméno a adresu místního zástupce plavidla, pokud takový existuje;
 c)
 v případě plavidel lovících pomocí vlečných sítí doklad o předem zaplaceném paušálním příspěvku na náklady spojené s pozorovatelem;
 d)
 v případě plaidel lovících pomocí vlečných sítí osvědčení o prostornosti plavidla vydané státem vlajky.
 Při obnovení oprávnění k rybolovu podle tohoto protokolu v případě plavidla, jehož charakteristické technické vlastnosti se nezměnily, se k žádosti o obnovení připojí pouze doklad o zaplacení poplatku a případně paušálního příspěvku na náklady spojené s pozorovatelem.
 3. Vydání oprávnění k rybolovu
 Guinea-Bissau vydá originál oprávnění k rybolovu nejpozději do 25 dnů po obdržení úplné dokumentace k žádosti a nejméně 15 dnů před začátkem rybolovného období. Toto oprávnění se zasílá majitelům plavidel:
 —
 v případě plavidel lovících pomocí vlečných sítí prostřednictvím zástupců s kopií pro Unii a
 —
 v případě plavidel lovících tuňáky prostřednictvím delegace Unie v Guineji-Bissau.
 Pokud jde o plavidla lovící tuňáky, kopii tohoto oprávnění k rybolovu zašle příslušný orgán bez


text:
prodlení elektronickou cestou majiteli plavidla a případně jeho místnímu zástupci, s kopií pro Unii. Tato kopie pozbývá platnosti po obdržení originálu oprávnění k rybolovu. Kopie se nachází na palubě plavidel lovících tuňáky a platí po dobu 40 dnů, během níž se považuje za rovnocennou originálu.
 V případě obnovení oprávnění k rybolovu po dobu používání tohoto protokolu musí nové oprávnění k rybolovu obsahovat jasný odkaz na původní oprávnění k rybolovu.
 Unie zašle oprávnění k rybolovu majiteli plavidla nebo jeho zástupci. V případě uzavření kanceláře Unie může Guinea-Bissau vydat oprávnění k rybolovu přímo majiteli plavidla nebo jeho zástupci a předat jeho kopii Unii.
 4. Seznam plavidel s oprávněním k rybolovu
 Po vydání oprávnění k rybolovu sestaví Guinea-Bissau neprodleně definitivní seznam plavidel oprávněných k rybolovu v rybolovné oblasti Guineje-Bissau pro každou kategorii plavidel. Tento seznam je neprodleně zaslán vnitrostátnímu orgánu pověřenému kontrolou rybolovu a elektronickou cestou Unii.
 5. Doba platnosti oprávnění k rybolovu
 Oprávnění k rybolovu se vystavují na čtvrtletní, pololetní nebo roční období.
 Pro určení začátku doby platnosti se ročním obdobím rozumí:
 a)
 v prvním roce používání tohoto protokolu období mezi dnem jeho prozatímního používání a 31. prosincem téhož roku;
 b)
 poté každý úplný kalendářní rok;
 c)
 v posledním roce používání tohoto protokolu období mezi 1. lednem a dnem skončení platnosti protokolu.
 Období čtvrtletní nebo pololetní platnosti začíná prvním dnem každého měsíce. Platnost oprávnění k rybolovu nicméně nemůže přesáhnout datum 31. prosince roku jejich vydání.
 6. Uchovávání oprávnění k rybolovu na palubě
 Oprávnění k rybolovu se musí stále nacházet na palubě plavidla.
 Plavidla lovící tuňáky a plavidla pro povrchový rybolov jsou však oprávněna k rybolovu ihned po svém zápisu na prozatímní seznam. Plavidla musí prozatímní seznam až do vydání oprávnění k rybolovu neustále uchovávat na palubě.
 7. Převod oprávnění k rybolovu
 Oprávnění k rybolovu je vydáno pro určitou loď a je nepřenosné.
 V případě vyšší moci a na žádost Unie je však oprávnění k rybolovu nahrazeno novým oprávněním k rybolovu vydaným pro jiné plavidlo podobné plavidlu, které má být nahrazeno.
 Převod se provede tak, že majitel plavidla nebo jeho zástupce v Guineji-Bissau vrátí oprávnění k rybolovu, jež má být nahrazeno, a Guinea-Bissau vystaví co možná nejdříve náhradní oprávnění. Náhradní oprávnění je vydáno bez dalšího prodlení majiteli plavidla nebo jeho zástupci, jakmile je vráceno oprávnění, které má být nahrazeno, poté, co byla provedena technická prohlídka podle bodu 9 této kapitoly. Náhradní licence platí ode dne vrácení licence, která má být nahrazena.
 V případě plavidel lovících pomocí vlečných sítí, je-li tonáž náhradního plavidla vyšší než tonáž plavidla nahrazovaného, se doplatek vypočte úměrně k rozdílu v tonáži a zbývajícímu období platnosti. Dodatečný poplatek zaplatí majitel plavidla v okamžiku převodu oprávnění k rybolovu.
 Guinea-Bissau aktualizuje co možná nejdříve seznam plavidel oprávněných k rybolovu. Nový seznam je neprodleně sdělen vnitrostátnímu orgánu pověřenému rybolovem a Unii.
 8. Podpůrná plavidla
 Na žádost Unie povoluje Guinea-Bissau plavidlům Unie, která jsou držiteli oprávnění k rybolovu, aby jim pomáhala podpůrná plavidla. Podpůrná plavidla musí plout pod vlajkou členského státu Unie nebo patřit společnosti z Unie a nesmějí být vybavena k provozování rybolovu.


text:
Guinea-Bissau sestaví seznam povolených podpůrných plavidel a neprodleně jej poskytne vnitrostátnímu orgánu pověřenému rybolovem a Unii.
 Podpůrná plavidla musí mít za tímto účelem oprávnění vydané podle právních předpisů Guineje-Bissau po zaplacení ročního poplatku.
 9. Technická prohlídka plavidel lovících pomocí vlečných sítí
 Jednou ročně nebo po změně tonáže plavidla nebo v případě, že si použití jiných rybolovných zařízení vyžádá změnu kategorie rybolovu, se všechná plavidla Unie lovící pomocí vlečných sítí podrobí v přístavu Guineje-Bissau technické prohlídce v souladu s platnými právními předpisy Guineje-Bissau.
 Účelem technické prohlídky je ověřit shodu technických charakteristik plavidla a rybolovných zařízení na palubě, jakož i dodržování pravidel na ochranu veřejného zdraví a nalodění vnitrostátních námořníků.
 Guinea-Bissau provede technickou prohlídku povinně nejpozději do 48 hodin po připlutí plavidla do přístavu za předpokladu, že bylo jeho připlutí předem oznámeno.
 Neprodleně po technické prohlídce vydá Guinea-Bissau veliteli plavidla osvědčení o shodě.
 Osvědčení o shodě je platné po dobu jednoho roku. Při každé změně rybolovu z kategorie nebo na kategorii lovu garnátů se však vyžaduje nové osvědčení o shodě. Nové osvědčení o shodě je kromě toho nezbytné i v případě, kdy plavidlo opustí rybolovnou oblast Guineje-Bissau na období delší než 45 dní.
 Osvědčení o shodě se musí stále nacházet na palubě plavidla.
 Náklady spojené s technickou prohlídkou hradí majitel lodi a odpovídají částce stanovené v sazebníku podle právních předpisů Guineje-Bissau. Tyto náklady nesmí přesáhnout částky hrazené za stejné služby vnitrostátními plavidly či plavidly plujícími pod vlajkou třetího státu.
 Oddíl 2
 Poplatky a zálohy
 Výše paušálního poplatku je stanovena pro každou kategorii plavidel v technických listech obsažených v dodatcích k této příloze. Tento poplatek zahrnuje veškeré místní a vnitrostátní poplatky s výjimkou přístavních poplatků a poplatků za služby.
 Je-li doba trvání platnosti oprávnění k rybolovu kratší než jeden rok, přizpůsobí se částka paušálního poplatku úměrně době trvání požadované platnosti. Tato částka se případně zvýší pro čtvrtletní nebo pololetní období, jak je stanoveno v příslušných technických listech.
 KAPITOLA III
 Technická opatření pro zachování zdrojů
 Technická opatření použitelná na plavidla Unie, která jsou držiteli oprávnění k rybolovu, týkající se oblasti, rybolovných zařízení a vedlejších úlovků, jsou pro každou kategorii rybolovu stanovena v technických listech obsažených v dodatcích k této příloze.
 Plavidla lovící tuňáky a plavidla pro povrchový rybolov na dlouhou lovnou šňůru dodržují veškerá doporučení přijatá ICCAT.
 KAPITOLA IV
 Prohlášení o úlovcích
 1. Lodní deník rybolovu
 Velitel plavidla Unie, které provádí rybolov podle dohody, vede lodní deník rybolovu. V případě plavidel lovících tuňáky je lodní deník rybolovu v souladu s příslušnými usneseními ICCAT o shromažďování a předávání údajů o rybolovných činnostech.
 Velitel do lodního deníku rybolovu každý den zapisuje množství jednotlivých druhů, označených třímístným písmenným kódem podle FAO, ulovené a uchovávané na palubě, vyjádřené v kilogramech živé hmotnosti nebo popřípadě počtem kusů. U každého hlavního druhu velitel rovněž uvede nulové úlovky.
 Velitel případně do lodního deníku rybolovu každý den zapíše rovněž množství každého druhu, jež bylo vhozeno zpátky do moře, vyjádřené v kilogramech živé hmotnosti nebo popřípadě počtem kusů.
 Lodní deník rybolovu se vyplňuje čitelně, velkými písmeny a podepisuje jej velitel.
 Odpovědnost za správnost


text:
údajů zaznamenaných do lodního deníku rybolovu nese velitel.
 2. Hlášení o úlovcích
 2.1 První a druhý rok používání tohoto protokolu v rámci systému řízení intenzity rybolovu
 Velitel oznamuje úlovky plavidla tím, že předá Guineji-Bissau své lodní deníky rybolovu vztahující se na období přítomnosti v rybolovné oblasti Guineje-Bissau.
 Velitel zašle lodní deníky rybolovu Guineji-Bissau na elektronickou adresu uvedenou pro tento účel. Guinea-Bissau neprodleně potvrdí přijetí obratem elektronickou poštou.
 Alternativně lze lodní deníky rybolovu předávat i takto:
 a)
 v případě vplutí do přístavu Guineje-Bissau se originál každého lodního deníku rybolovu předloží zástupci generálního ředitelství pro průmyslový rybolov ministerstva pro rybolov Guineje-Bissau (dále jen „generální ředitelství pro průmyslový rybolov“), který písemně potvrdí jeho přijetí;
 b)
 případě vyplutí z rybolovné oblasti Guineje-Bissau, aniž by se předem vplulo do přístavu Guineje-Bissau, je originál každého lodního deníku rybolovu zaslán poštou ve lhůtě 14 dnů po připlutí do kteréhokoliv jiného přístavu a v každém případě ve lhůtě 30 dnů po vyplutí z rybolovné oblasti Guineje-Bissau.
 Velitel zašle jednu kopii všech lodních deníků rybolovu Unii. V případě plavidel lovících tuňáky a v případě plavidel pro povrchový rybolov na dlouhou lovnou šňůru zašle velitel rovněž jednu kopii všech lodních deníků rybolovu jedné z těchto vědeckých institucí:
 a)
 IRD (Institut de recherche pour le développement);
 b)
 IEO (Instituto Español de Oceanografia) nebo
 c)
 IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfera).
 Po návratu plavidla do oblasti Guineje-Bissau v období platnosti jeho oprávnění k rybolovu je třeba podat nové hlášení o činnosti a úlovcích.
 V případě nedodržení této kapitoly může Guinea-Bissau pozastavit oprávnění k rybolovu dotyčného plavidla až do doby obdržení chybějících hlášení o úlovcích a uložit majiteli plavidla saknci, kterou k tomuto účelu stanoví platné vnitrostátní právní předpisy. V případě opakovaného porušení může Guinea-Bissau odmítnout obnovení oprávnění k rybolovu. Guinea-Bissau bude neprodleně informovat Unii o každé sankci uložené v této souvislosti.
 2.2. Od třetího roku používání tohoto protokolu v rámci systému řízení pomocí kvót
 1.
 Velitel plavidla Unie, které provádí rybolov podle dohody, vede lodní deník rybolovu v souladu s použitelnými usneseními a doporučeními ICCAT. Odpovědnost za správnost údajů zaznamenaných do elektronického deníku rybolovu nese velitel.
 2.
 Všechna plavidla Unie, která mají oprávnění vydané na základě tohoto protokolu, jsou vybavena elektronickým systémem hlášení úlovků (dále jen „ERS“), který umožňuje zaznamenávat a předávat údaje o rybolovné činnosti plavidla (dále jen „údaje ERS“).
 3.
 Způsoby sdělování úlovků jsou tyto:
 a)
 velitelé všech plavidel provozujících rybolov podle tohoto protokolu ve vodách Guineje-Bissau vyplňují každý den elektronický lodní deník rybolovu a zasílají jej prostřednictvím ERS (dodatek 4), nebo v případě, že nefunguje, elektronickou poštou středisku sledování lovišť státu vlajky a středisku sledování lovišť Guineje-Bissau do sedmi dnů od opuštění rybolovné oblasti;
 b)
 v lodním deníku rybolovu se upřesní množství jednotlivých druhů, označených třímístným písmenným kódem podle FAO, ulovené a uchovávané na palubě, vyjádřené v kilogramech živé hmotnosti nebo popřípadě počtem kusů. U každého hlavního druhu velitel rovněž uvede nulové úlovky. Zapíše rovněž množství každého druhu, jež bylo vhozeno zpátky do moře, vyjádřené v kilogramech živé hmotnosti nebo popřípadě počtem kusů.
 4.
 Údaje ERS předává


text:
plavidlo svému státu vlajky, které zabezpečí jejich automatickou dostupnost pro Guineu-Bissau. Stát vlajky zajistí přijetí a zaznamenání v informační databázi umožňující bezpečné uchovávání těchto údajů po dobu nejméně 36 měsíců.
 5.
 Stát vlajky a Guinea-Bissau zajistí, aby byla vybavena hardwarem a softwarem nezbytným pro automatický přenos údajů ERS ve formátu uvedeném v bodě 3 dodatku 4 k této příloze.
 6.
 Při přenosu údajů ERS se pro výměny v podobě standardizovaných údajů o rybolovu musí využívat elektronické komunikační prostředky spravované Evropskou komisí.
 7.
 V případě nedodržení ustanovení týkajících se hlášení o úlovcích může Guinea-Bissau pozastavit oprávnění k rybolovu dotčeného plavidla až do doby obdržení chybějících hlášení o úlovcích a uložit majiteli plavidla saknci, kterou k tomuto účelu stanoví platné vnitrostátní právní předpisy. V případě opakovaného porušení může Guinea-Bissau odmítnout obnovení oprávnění k rybolovu. Guinea-Bissau neprodleně informuje Unii o každé sankci uložené v této souvislosti.
 8.
 Stát vlajky a Guinea-Bissau určí každý osobu odpovědnou za ERS, která bude působit jako kontaktní osoba pro záležitosti týkající se provádění této přílohy. Stát vlajky a Guinea-Bissau si navzájem sdělí kontaktní údaje na svou osobu odpovědnou za ERS a v případě potřeby tyto informace neprodleně aktualizují.
 3. Přechod na elektronický systém
 Strany spolupracují ve smíšeném výboru na opatřeních pro přechod na ERS, jehož prostřednictvím mají plavidla Unie v souladu s ustanoveními obsaženými v dodatku k této příloze zaznamenávat údaje o rybolovných činnostech prováděných podle dohody a elektronickou cestou je předávat Guineji-Bissau.
 Tento přechod by měl být dokončen nejpozději na začátku třetího roku používání tohoto protokolu.
 4. Vyúčtování poplatků za plavidla lovící tuňáky a plavidla pro povrchový rybolov na dlouhou lovnou šňůru
 Unie stanoví na základě těchto hlášení o úlovcích pro každé plavidlo lovící tuňáky a plavidlo pro povrchový rybolov na dlouhou lovnou šňůru konečné vyúčtování poplatků splatných za roční období předchozího kalendářního roku.
 Unie sdělí toto konečné vyúčtování Guineji-Bissau a majiteli plavidla do 31. května roku, který následuje po roce, v němž byly úlovky chyceny.
 Je-li konečné vyúčtování vyšší než paušální poplatek zaplacený za účelem obdržení oprávnění k rybolovu, majitel plavidla ihned zaplatí zbývající částku Guineji-Bissau. Pokud je konečné vyúčtování nižší než paušální poplatek, zbytková částka není majiteli plavidla vrácena.
 KAPITOLA V
 Vykládka a překládka
 1. Vykládka nebo překládka úlovků
 Velitel plavidla Unie, který si přeje vykládat nebo překládat úlovky z rybolovné oblasti Guineje-Bissau v přístavu Bissau, zástupci generálního ředitelství pro průmyslový rybolov nejméně 24 hodin před vykládkou nebo překládkou oznámí:
 a)
 název plavidla Unie, které vykládá nebo překládá;
 b)
 přístav vykládky nebo překládky;
 c)
 datum a čas stanovené k vykládce nebo překládce;
 d)
 množství (vyjádřené v kilogramech živé hmotnosti nebo případně počtem kusů) každého druhu, který má být vyložen nebo přeložen (označeného třímístným písmenným kódem podle FAO);
 e)
 v případě překládky název přijímajícího plavidla.
 V případě překládky musí velitel zajistit, aby přijímající plavidlo bylo držitelem povolení vystaveného pro takový úkon příslušnými orgány.
 Překládka musí být provedena v přístavu Bissau, jehož zeměpisné souřadnice předají příslušné orgány veliteli plavidla a jeho zástupci. Překládka na moři je zakázána.
 Nedodržení těchto ustanovení má za následek uplatnění sankcí stanovených k


text:
tomuto účelu právními předpisy Guineje-Bissau.
 2. Příspěvek ve formě věcného plnění k potravinovému zabezpečení
 Jako součást potravinového zabezpečení země jsou plavidla lovící pomocí vlečných sítí povinny vyložit část svých úlovků v Guineji-Bissau. Vykládky se provedou takto:
 —
 v případě plavidel lovících ryby a hlavonožce 2,5 tuny za čtvrtletí a plavidlo,
 —
 v případě plavidel lovících garnáty 1,25 tun za čtvrtletí a plavidlo.
 Aby se usnadnilo provádění tohoto opatření, mohou být příspěvky za plavidlo seskupeny pro více plavidel a dány k dispozici souhrnně za několik čtvrtletí. Vykládky se provádějí v přístavu Bissau a přejímá je zástupce generálního ředitelství pro průmyslový rybolov.
 Formulář o přijetí těchto příspěvků ve formě věcného plnění vystavuje a systematicky podepisuje generální ředitelství pro průmyslový rybolov a vrací jej poté veliteli plavidla.
 Tyto vykládky mohou být upraveny způsobem, který stanoví vzájemná dohoda mezi stranami.
 KAPITOLA VI
 Kontrola a inspekce
 1. Vplutí do rybolovné oblasti a vyplutí z ní
 Každé vplutí do rybolovné oblasti Guineje-Bissau nebo každé vyplutí z této oblasti plavidla Unie, které je držitelem oprávnění k rybolovu, musí být oznámeno Guineji-Bissau ve lhůtě 24 hodin před vplutím do oblasti či vyplutím z ní. Tato lhůta je zkrácena na čtyři hodiny pro plavidla lovící tuňáky a plavidla pro povrchový rybolov na dlouhou lovnou šňůru.
 Když plavidlo oznamuje své vplutí nebo vyplutí, sdělí zejména:
 a)
 plánované datum, čas a polohu proplutí;
 b)
 množství každého druhu uchovávaného na palubě označeného třímístným písmenným kódem stanoveným FAO a vyjádřeného v kilogramech živé hmotnosti nebo popřípadě počtem kusů;
 c)
 úpravu produktů.
 Oznámení se provádí přednostně elektronickou poštou nebo, není-li jiná možnost, faxem nebo rádiem na elektronickou adresu, telefonní číslo či frekvenci sdělené Guineou-Bissau. Guinea-Bissau oznámí neprodleně dotyčným plavidlům a Unii každou změnu elektronických adres, volacího čísla či zasílací frekvence.
 Každé plavidlo, které je přistiženo při rybolovu v rybolovné oblasti Guineje-Bissau, aniž by předem oznámilo svou přítomnost, se považuje za plavidlo, které provozuje rybolov bez oprávnění.
 2. Hlášení polohy plavidel – systém VMS
 Pokud se plavidla Unie nacházejí v rybolovné oblasti Guineje-Bissau, musí být vybavena systémem satelitního sledování plavidel (Vessel Monitoring System – VMS), který zajišťuje každou hodinu automatické a stálé hlášení polohy středisku sledování lovišť jejich státu vlajky.
 Je zakázáno přemisťovat, odpojovat, ničit, poškozovat nebo vyřazovat z provozu na palubě umístěný systém nepřetržité lokalizace využívající pro předávání údajů satelitní komunikaci nebo vědomě upravovat, měnit či falšovat údaje vysílané nebo zaznamenávané tímto systémem.
 Oznámení hlášení polohy a úlovků se provádí přednostně prostřednictvím systému VMS/ERS nebo v případě jeho nefunkčnosti elektronickou poštou, faxem nebo rádiem. Guinea-Bissau oznámí neprodleně dotyčným plavidlům a Unii každou změnu elektronické adresy, volacího čísla či zasílací frekvence.
 Každé hlášení polohy musí:
 a)
 obsahovat označení plavidla;
 b)
 obsahovat naposledy určenou zeměpisnou polohu plavidla (zeměpisnou délku a šířku) se zaměřovací odchylkou nižší než 500 metrů s intervalem spolehlivosti 99 %;
 c)
 obsahovat datum a čas, kdy byla tato poloha zaznamenána;
 d)
 obsahovat rychlost a kurz plavidla;
 e)
 být podáno ve formátu, který je uveden v dodatku 3.
 Každé plavidlo, které je přistiženo při rybolovu v rybolovné oblasti Guineje-Bissau, aniž by předem oznámilo svou


text:
přítomnost, se považuje za plavidlo, které se dopustilo protiprávního jednání.
 3. Inspekce na moři nebo v přístavu
 Inspekci na moři v rybolovné oblasti Guineje-Bissau nebo v přístavu u plavidel Unie, která jsou držiteli oprávnění k rybolovu, provádějí plavidla a inspektoři z Guineje-Bissau, přičemž musí být jasně rozpoznatelné, že jsou pověřeni kontrolou rybolovu.
 Než vstoupí inspektoři z Guineje-Bissau na palubu, informují plavidlo Unie o svém rozhodnutí provést inspekci. Inspekci provedou maximálně dva inspektoři, kteří musí prokázat svou totožnost a kvalifikaci inspektora, než inspekci provedou. V případě potřeby je v souladu s mezinárodním mořským právem mohou doprovázet zástupci národních bezpečnostních sil Guineje-Bissau.
 Inspektoři z Guineje-Bissau zůstanou na palubě plavidla Unie pouze po dobu nezbytnou k provedení úkolů spojených s inspekcí. Provedou inspekci tak, aby minimalizovali dopad na plavidlo, jeho rybolovnou činnost a náklad.
 Guinea-Bissau může povolit, aby se inspekce jako pozorovatelé účastnili inspektoři akreditovaní Unií.
 Velitel plavidla Unie inspektorům z Guineje-Bissau usnadňuje vstup na palubu a jejich práci.
 Na konci každé inspekce sepíší inspektoři z Guineje-Bissau inspekční zprávu. Velitel plavidla Unie má právo připojit do inspekční zprávy své připomínky. Inspekční zprávu podepisuje inspektor, který ji vyhotovuje, a velitel plavidla Unie.
 Inspektoři z Guineje-Bissau předají před opuštěním plavidla jednu kopii inspekční zprávy veliteli plavidla Unie. Guinea-Bissau předá jednu kopii inspekční zprávy Unii ve lhůtě osmi dnů po inspekci.
 4. Kontrola úlovků
 Během prvních dvou let používání tohoto protokolu se s použitím systému řízení na základě GT provádí kontrola formou odběru vzorku, aby se přezkoumal soulad úlovků s informacemi uvedenými v lodních denících rybolovu, a to střídavě každé čtvrtletí na jedné třetině plavidel Unie lovících pomocí vlečných sítí s oprávněním k rybolovu.
 Každá kontrola se uskuteční na konci plavby, je oznámena 24 hodin předem a nepřesáhne dobu čtyř hodin.
 Kontroly jsou prováděny v místě, jehož zeměpisné souřadnice předají příslušné orgány veliteli plavidla a jeho zástupci.
 Od třetího roku používání tohoto protokolu s použitím systému řízení na základě TAC bude četnost kontrol úlovků přezkoumána, aby se zohlednilo zavedení ověřování údajů o úlovcích prostřednictvím ERS.
 KAPITOLA VII
 Protiprávní jednání
 1. Postup v případě protiprávního jednání
 Každé protiprávní jednání v rozporu s ustanoveními této přílohy, jehož se dopustilo plavidlo Unie, jež je držitelem oprávnění k rybolovu, musí být uvedeno v inspekční zprávě.
 Tím, že velitel podepíše inspekční zprávu, není dotčeno právo obhajoby majitele plavidla proti uvedenému protiprávnímu jednání.
 2. Zadržení plavidla – informační schůzka
 Pokud to vnitrostátní právní předpisy u daného protiprávního jednání povolují, může být každé protiprávně jednající plavidlo Unie přinuceno pozastavit svou rybolovnou činnost, a pokud je na moři, vrátit se do přístavu Guineje-Bissau.
 Guinea-Bissau oznámí Unii ve lhůtě 48 hodin každé zadržení plavidla Unie, které je držitelem oprávnění k rybolovu. K tomuto oznámení připojí důkazy o daném protiprávním jednání.
 Předtím, než bude přijato jakékoli opatření vůči plavidlu, veliteli nebo nákladu, s výjimkou opatření určených k zajištění důkazů, uspořádá Guinea-Bissau na žádost Unie informační schůzku ve lhůtě jednoho pracovního dne po oznámení o zadržení plavidla, aby objasnila skutečnosti, které vedly k zadržení plavidla, a podrobně popsala případné důsledky. Této informační schůzky se může zúčastnit zástupce


text:
státu vlajky plavidla.
 3. Sankce za protiprávní jednání – smírčí řízení
 Sankce za uvedené protiprávní jednání stanoví Guinea-Bissau podle platných vnitrostátních právních předpisů.
 Pokud řešení protiprávního jednání zahrnuje soudní řízení, je před jeho zahájením mezi Guineou-Bissau a Unií zahájeno smířčí řízení, aby byl určen druh a stupeň sankce. Tohoto smírčího řízení se může zúčastnit zástupce státu vlajky plavidla. Smírčí řízení se ukončí nejpozději čtyři dny po oznámení o zadržení plavidla.
 4. Soudní řízení – bankovní záruka
 Jestliže věc nelze vyřešit ve smírčím řízení a protiprávní jednání je řešeno před příslušným soudním orgánem, složí majitel plavidla, které se dopustilo protiprávního jednání, bankovní záruku u banky určené Guineou-Bissau, jejíž částka stanovená Guineou-Bissau pokryje náklady spojené se zadržením plavidla, odhadnutou výši pokuty a případné vyrovnání. Bankovní záruka zůstává složena až do ukončení soudního řízení.
 Bankovní záruka je uvolněna a vrácena majiteli plavidla ihned po vynesení rozsudku:
 a)
 celá, pokud nebyla uložena žádná sankce;
 b)
 až do výše zůstatku, pokud sankce vede k pokutě nižší, než je částka bankovní záruky.
 Guinea-Bissau informuje Unii o výsledku soudního řízení ve lhůtě osmi dnů po vynesení rozsudku.
 5. Propuštění plavidla
 Plavidlo a jeho velitel jsou oprávněni opustit přístav po úhradě sankce ze smírčího řízení nebo po složení bankovní záruky.
 KAPITOLA VIII
 Najímání námořníků
 1. Počet námořníků k najímání
 Během období trvání platnosti oprávnění k rybolovu všechná plavidla Unie lovící pomocí vlečných sítí najímají námořníky z Guineje-Bissau v tomto mezním počtu:
 a)
 pět námořníků pro plavidla s prostorností pod 250 GT;
 b)
 šest námořníků pro plavidla s prostorností v rozmezí od 250 do 400 GT;
 c)
 sedm námořníků pro plavidla s prostorností v rozmezí od 400 do 650 GT;
 d)
 osm námořníků pro plavidla s prostorností nad 650 GT.
 Majitelé plavidel Unie se vynasnaží najmout i další námořníky z Guineje-Bissau.
 2. Výběr námořníků
 Příslušné orgány Guineje-Bissau vypracují a vedou orientační seznam kvalifikovaných námořníků, zejména držitelů osvědčení o výcviku v oblasti námořní bezpečnosti (podle norem Úmluv Mezinárodní námořní organizace o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby námořníků, STCW), kteří se mohou nalodit na plavidla Unie. Tento seznam a jeho pravidelné aktualizace se sděluje Unii.
 Seznam uvedený v prvním pododstavci se sestavuje na základě kritérií, která umožní vybrat kompetentní a kvalifikované námořníky. Námořník musí:
 a)
 být držitelem platného pasu Guineje-Bissau;
 b)
 být majitelem a držitelem platného námořnického registračního průkazu potvrzujícího, že obdržel základní školení o bezpečnosti na moři pro personál rybářských plavidel v souladu s platnými mezinárodními normami;
 c)
 mít doklady o pracovních zkušenostech na plavidlech pro průmyslový rybolov;
 d)
 být držitelem platného osvědčení o zdravotní způsobilosti, které potvrzuje jeho schopnost plnit povinnosti na palubě rybářských plavidel.
 Majitel plavidla nebo jeho zástupce si může z tohoto seznamu vybrat námořníky, které hodlá nalodit, a jejich zápis do posádky oznámí Guineji-Bissau.
 3. Smlouvy námořníků
 Pracovní smlouvu námořníků uzavírá majitel plavidla nebo jeho zástupce a námořník, případně zastoupený svými odbory, ve spolupráci s Guinejí-Bissau. Stanoví zejména datum a přístav nalodění.
 Smlouva zaručuje námořníkovi výhody systému sociálního zabezpečení, který se na něho vztahuje v Guineji-Bissau. Zahrnuje životní, zdravotní a úrazové pojištění.
 Kopie smlouvy se


text:
předá signatářům.
 Námořníkům z Guineje-Bissau jsou přiznána základní pracovní práva vyjádřená v prohlášení Mezinárodní organizace práce (MOP). Zejména se to týká svobody sdružování a faktického uznávání práva na kolektivní vyjednávání, jakož i odstranění diskriminace v zaměstnání a povolání.
 4. Plat námořníků
 Plat námořníků Guineje-Bissau zajišťují majitelé plavidel. Je stanoven před vydáním oprávnění k rybolovu na základě společné dohody mezi majitelem plavidla nebo jeho zástupcem a Guineou-Bissau.
 Plat nemůže být nižší, než je plat posádek plavidel Guineje-Bissau a než stanoví normy MOP.
 5. Povinnosti námořníků
 Námořníci se musí dostavit k veliteli plavidla, ke kterému byli přiděleni, den před datem nalodění uvedeným ve smlouvě. Velitel informuje námořníka o datu a čase nalodění. Pokud se námořník nedostaví ve stanovené datum a ve stanovený čas k nalodění nebo pokud jeho kvalifikace neodpovídá očekávání velitele plavidla, jeho smlouva je považována za neplatnou. Námořník je nahrazen jiným námořníkem z Guineje-Bissau, aniž by se tím zpozdilo vyplutí plavidla.
 KAPITOLA IX
 Pozorovatelé
 1. Pozorování rybolovných činností
 Rybolovné činnosti podle dohody u plavidel, která jsou držiteli oprávnění k rybolovu, podléhají režimu pozorování.
 V případě plavidel lovících tuňáky a plavidel pro povrchový rybolov na dlouhou lovnou šňůru a ohledně definice systému regionálních pozorovatelů a výběru příslušné rybolovné organizace se strany co nejdříve konzultují; konzujtují také co nejdříve s dotčenými třetími zeměmi.
 Ostatní plavidla nalodí pozorovatele určeného Guineou-Bissau. Pokud se pozorovatel nedostaví ve smluvený čas a na smluvené místo, musí být nahrazen, aby plavidlo mohlo neprodleně zahájit svou činnost.
 2. Určená plavidla a pozorovatelé
 Při vydání oprávnění k rybolovu informuje Guinea-Bissau Unii a majitele plavidla nebo jeho zástupce o určených plavidlech a pozorovatelích, jakož i o době přítomnosti pozorovatele na palubě každého plavidla. Guinea-Bissau informuje bezodkladně Unii a majitele plavidla nebo jeho zástupce o každé změně určených plavidel a pozorovatelů.
 Doba přítomnosti pozorovatelů na palubě plavidla nesmí překročit dobu nutnou k provedení jejich úkolů.
 3. Paušální finanční příspěvek
 Při platbě poplatku zaplatí majitel plavidla lovícího pomocí vlečných sítí Guineji-Bissau za každé plavidlo paušální částku 8 000 EUR za rok, přizpůsobenou pro rata temporis podle doby trvání oprávnění k rybolovu určených plavidel.
 4. Plat pozorovatele
 Plat a příspěvky na sociální zabezpečení pozorovatele hradí Guinea-Bissau.
 5. Podmínky nalodění
 S pozorovatelem se na palubě jedná jako s lodním důstojníkem. Pokud jde o jeho ubytování, přihlíží se nicméně k technickému zázemí plavidla.
 Náklady na ubytování a stravu na palubě plavidla hradí majitel plavidla.
 Velitel přijme veškerá opatření vyplývající z jeho zodpovědnosti, aby pozorovateli zajistil fyzickou a psychickou bezpečnost.
 Pozorovateli je k plnění úkolů poskytnuta veškerá nezbytná pomoc. Má přístup ke komunikačním zařízením, dokladům souvisejícím s rybolovnými činnostmi pravidla, zejména k lodnímu deníku rybolovu a lodnímu deníku, jakož i do částí plavidla, které jsou přímo spojené s jeho úkoly.
 6. Povinnosti pozorovatele
 Po celou dobu své přítomnosti na palubě pozorovatel:
 a)
 přijímá veškerá vhodná opatření k tomu, aby nerušil nebo neomezoval rybolovné činnosti;
 b)
 bere ohled na materiál a zařízení na palubě;
 c)
 respektuje důvěrný charakter všech dokumentů plavidla.
 7. Nalodění a vylodění pozorovatele
 Majitel plavidla nebo jeho zástupce sdělí Guineji-Bissau deset dnů před naloděním datum,


text:
čas a přístav nalodění pozorovatele. Pokud je pozorovatel naloděn v zahraničí, nese náklady na přepravu pozorovatele do přístavu nalodění majitel plavidla.
 Pokud pozorovatel není vyloděn v přístavu Guineje-Bissau, majitel plavidla zajistí na své náklady co nejrychlejší návrat pozorovatele do Guineje-Bissau.
 8. Úkoly pozorovatele
 Pozorovatel vykonává tyto úkoly:
 a)
 sleduje rybolovnou činnost plavidla;
 b)
 ověřuje polohu plavidla během jeho rybolovných činností;
 c)
 provádí operace v rámci vědeckého programu včetně odběru biologických vzorků;
 d)
 sestaví seznam používaných rybolovných zařízení;
 e)
 ověřuje údaje o úlovcích v oblasti Guineje-Bissau zaznamenané v lodním deníku rybolovu;
 f)
 ověřuje procenta vedlejších úlovků na základě toho, co je stanoveno v technických listech pro každou kategorii, a provádí odhad puštěných úlovků;
 g)
 sděluje jednou denně svá pozorování, k nimž dospěl při plnění svých úkolů, včetně objemu hlavních a vedlejších úlovků na palubě.
 9. Zpráva pozorovatele
 Před opuštěním plavidla pozorovatel předloží zprávu o svých pozorováních veliteli plavidla. Velitel plavidla má právo připojit do zprávy pozorovatele své připomínky. Zprávu podepisuje pozorovatel a velitel. Velitel obdrží jednu kopii zprávy pozorovatele.
 Pozorovatel předá svou zprávu Guineji-Bissau. Údaje o úlovcích a výmětech se předávají Vědeckému ústavu Guineje-Bissau (CIPA), který je po zpracování a analýze předloží společnému vědeckému výboru. Kopie zprávy pozorovatele se zasílá elektronicky Unii.
 (1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 ze dne 12. prosince 2017 o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 (Úř. věst. L 347, 28.12.2017, s. 81).
 Dodatky k příloze
 Dodatek 1
 Formulář žádosti o oprávnění k rybolovu
 Dodatek 2
 Technické listy podle kategorie plavidla
 Dodatek 3
 Systém sledování plavidel (VMS)
 Dodatek 4
 Zavedení elektronického systému pro podávání zpráv o rybolovných činnostech (ERS)
 Dodatek 1
 Formulář žádosti o oprávnění k rybolovu
 DOHODA MEZI GUINEJÍ-BISSAU A EVROPSKOU UNIÍ O PARTNERSTVÍ V ODVĚTVÍ RYBOLOVU
 Text obrazu
 I. ŽADATEL
 1. Jméno žadatele:
 2. Název organizace producentů (OP) nebo majitele plavidla:
 3. Adresa OP nebo majitele plavidla:
 4. Tel. Fax: E-mail:
 5. Jméno velitele: Státní příslušnost: E-mail:
 6. Jméno a adresa místního zástupce:
 II. IDENTIFIKACE PLAVIDLA
 7. Název plavidla:
 8. Stát vlajky: Rejstříkový přístav:
 9. Vnější označení: MMSI: Číslo IMO:
 10. Datum registrace pod stávající vlajkou (DD.MM.RRRR): .../.../...
 Případná předchozí vlajka:
 11. Místo stavby: Datum (DD.MM.RRRR): .../.../...
 12. Frekvence rádiového volání: HF: VHF:
 13. Číslo satelitního telefonu: Mezinárodní rádiová volací značka (IRCS):
 III. TECHNICKÉ ÚDAJE PLAVIDLA
 14. Celková délka (v metrech): Šířka (v metrech):
 Prostornost (vyjádřená v hrubých tunách podle Londýnské úmluvy):
 15. Typ motoru: Výkon motoru (v kW):
 16. Počet členů posádky:
 17. Způsob konzervace na palubě: [ ] Led [ ] Zchlazení [ ] Smíšený [ ] Zmrazení
 18. Denní kapacita zpracování (v tunách / 24 hodin):
 Počet prostor pro skladování ryb: Kapacita prostor pro skladování ryb (v m3):
 19. VMS. Spojení na zařízení pro automatickou lokalizaci:
 Výrobce: Model: Sériové číslo:
 Verze softwaru: Satelitní operátor (MCSP):
 IV. RYBOLOVNÁ ČINNOST
 20. Povolené lovné zařízení: [ ] košelkové nevody [ ] dlouhé lovné šňůry [ ] pruty
 21. Místo vykládky úlovků:
 22. Licence požadována na období
 od (DD.MM.RRRR) .../.../... do (DD.MM.RRRR) .../.../...
 Já, níže podepsaný, potvrzuji,


text:
že informace poskytnuté v této žádosti jsou pravdivé a správné a byly poskytnuty v dobré víře.
 V , dne .../.../...
 Podpis žadatele:
 Dodatek 2
 Technické listy podle kategorie plavidla
 INFORMAČNÍ PŘEHLED 1
 KATEGORIE RYBOLOVU 1 — MRAZÍRENSKÁ PLAVIDLA LOVÍCÍ RYBY A HLAVONOŽCE POMOCÍ VLEČNÝCH SÍTÍ
 1.
 Rybolovná oblast
 Dále než 12 námořních mil od základní linie, včetně oblasti společného řízení mezi Guineou-Bissau a Senegalem, směrem na sever po azimut 268°.
 2.
 Povolená rybolovná zařízení
 2.1
 Jsou povoleny standardní vlečné sítě s rozpěrnými deskami a jiná selektivní lovná zařízení.
 2.2
 Jsou povoleny výložníky.
 2.3
 Zakazuje se používání všech typů lovných zařízení, veškerých prostředků nebo zařízení, které by mohly narušovat velikost ok sítí nebo vést ke snížení jejich selektivní funkce. S cílem předcházet opotřebování a potrhání se výlučně povoluje upevnit pod vydutou část kapsy vlečných sítí na dno ochranné zástěry ze síťoviny nebo z jiných materiálů. Tyto zástěry se upevňují pouze na předních nebo bočních hranách kapsy vlečné sítě. Ochranné prostředky je možno použít pro zadní část vlečné sítě pod podmínkou, že se jedná o jediný kus sítě ze stejného materiálu, jako je kapsa, že velikost jejich napnutých ok je nejméně 300 milimetrů.
 2.4
 Zdvojování vláken, která tvoří kapsu sítě, ať už jednoduché nebo vícenásobné, se zakazuje.
 3.
 Povolená minimální velikost ok
 70 mm
 4.
 Vedlejší úlovky
 Během prvních dvou let používání tohoto protokolu nesmějí mít plavidla na konci výpravy na palubě více než 5 % korýšů z jejich celkového úlovku v rybolovné oblasti Guineje-Bissau.
 Od třetího roku používání tohoto protokolu:
 Plavidla lovící ryby nesmějí mít na konci výpravy na palubě více než 5 % korýšů a 15 % hlavonožců z jejich celkového úlovku v rybolovné oblasti Guineje-Bissau. Lov olihní (Todarodes sagittatus a Todaropsis eblanae) je povolen a započítává se do cílových druhů.
 Plavidla lovící hlavonožce nesmějí mít na konci výpravy na palubě více než 60 % ryb a 5 % korýšů z jejich celkového úlovku v rybolovné oblasti Guineje-Bissau.
 Při jakémkoli překročení těchto procentních množství povolených vedlejších úlovků se ukládají sankce v souladu s právními předpisy Guineje-Bissau.
 Strany se vzájemně konzultují ve smíšeném výboru, aby upravily povolený procentní podíl vedlejších úlovků na základě doporučení společného vědeckého výboru.
 5.
 Povolená prostornost / Poplatky
 5.1
 Povolená prostornost (GT) za první dva roky používání tohoto protokolu
 3 500 GT za rok
 5.2
 Poplatky v EUR za GT za první dva roky používání tohoto protokolu
 282 EUR/GT/rok
 V případě čtvrtletních nebo pololetních oprávnění se poplatky vypočítávají pro rata temporis a zvyšují se o 4 %, resp. o 2,5 %.
 5.3
 Povolená prostornost (TAC) od třetího roku používání tohoto protokolu do konce platnosti tohoto protokolu
 11 000 tun ročně u ryb žijících při dně
 1 500 tun ročně u hlavonožců
 5.4
 Poplatky v EUR za tunu od třetího roku používání tohoto protokolu do konce platnosti tohoto protokolu
 90 EUR/t u ryb žijících při dně
 270 EUR/t u hlavonožců
 INFORMAČNÍ PŘEHLED 2
 KATEGORIE RYBOLOVU 2 – PLAVIDLA LOVÍCÍ GARNÁTY POMOCÍ VLEČNÝCH SÍTÍ
 1.
 Rybolovná oblast
 Dále než 12 námořních mil od základní linie, včetně oblasti společného řízení


text:
mezi Guineou-Bissau a Senegalem, směrem na sever po azimut 268°.
 2.
 Povolená rybolovná zařízení
 2.1
 Jsou povoleny standardní vlečné sítě s rozpěrnými deskami a jiná selektivní lovná zařízení.
 2.2
 Jsou povoleny výložníky.
 2.3
 Zakazuje se používání všech typů lovných zařízení, veškerých prostředků nebo zařízení, které by mohly narušovat velikost ok sítí nebo vést ke snížení jejich selektivní funkce. S cílem předcházet opotřebování a potrhání se výlučně povoluje upevnit pod vydutou část kapsy vlečných sítí na dno ochranné zástěry ze síťoviny nebo z jiných materiálů. Tyto zástěry se upevňují pouze na předních nebo bočních hranách kapsy vlečné sítě. Ochranné prostředky je možno použít pro zadní část vlečné sítě pod podmínkou, že se jedná o jediný kus sítě ze stejného materiálu, jako je kapsa, že velikost jejich napnutých ok je nejméně 300 milimetrů.
 2.4
 Zdvojování vláken, která tvoří kapsu sítě, ať už jednoduché nebo vícenásobné, se zakazuje.
 3.
 Povolená minimální velikost ok
 50 mm.
 4.
 Vedlejší úlovky
 4.1
 Plavidla lovící garnáty nesmějí mít na konci výpravy na palubě více než 15 % hlavonožců a 70 % ryb z jejich celkového úlovku v rybolovné oblasti Guineje-Bissau.
 4.2
 Při jakémkoli překročení těchto procentních množství povolených vedlejších úlovků se ukládají sankce v souladu s právními předpisy Guineje-Bissau.
 4.3
 Strany se vzájemně konzultují ve smíšeném výboru, aby upravily povolený procentní podíl vedlejších úlovků na základě doporučení společného vědeckého výboru.
 5.
 Povolená prostornost / Poplatky
 5.1
 Povolená prostornost (GT) za první dva roky používání tohoto protokolu
 3 700 GT za rok
 5.2
 Poplatky v EUR za GT za první dva roky používání tohoto protokolu
 395 EUR/GT/rok
 V případě čtvrtletních nebo pololetních oprávnění se poplatky vypočítávají pro rata temporis a zvyšují se o 4 %, resp. o 2,5 %.
 5.3
 Povolená prostornost (TAC) od třetího roku používání tohoto protokolu do konce platnosti tohoto protokolu
 2 500 tun ročně
 5.4
 Poplatky v EUR za tunu od třetího roku používání tohoto protokolu do konce platnosti tohoto protokolu
 280 EUR/t
 INFORMAČNÍ PŘEHLED 3
 KATEGORIE RYBOLOVU 3 – PLAVIDLA LOVÍCÍ TUŇÁKY NA PRUTY
 1.
 Rybolovná oblast:
 1.1
 Dále než 12 námořních mil od základní linie, včetně oblasti společného řízení mezi Guineou-Bissau a Senegalem, směrem na sever po azimut 268°.
 1.2
 Plavidla lovící tuňáky na pruty jsou oprávněna lovit na živé návnady, aby mohla provádět své rybolovné činnosti v rybolovné oblasti Guineje-Bissau.
 2.
 Povolená rybolovná zařízení:
 2.1
 Pruty
 2.2
 Otočná posuvná síť na živou návnadu: 16 mm
 3.
 Vedlejší úlovky:
 3.1
 V souladu s Úmluvou o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů a usneseními přijatými v rámci ICCAT je zakázán lov žraloka velikého (Cetorhinus maximus), žraloka bílého (Carcharodon carcharias), liškouna velkookého (Alopias superciliosus), kladivounovitých z čeledi Sphyrnidae (kromě kladivouna tiburo), žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) a žraloka hedvábného (Carcharhinus falciformis). Zakázán je rovněž lov žraloka skvrnitého (Carcharias taurus) a psohlava obecného (Galeorhinus galeus).
 3.2
 Strany se vzájemně konzultují ve smíšeném výboru, aby mohly aktualizovat seznam na základě vědeckých doporučení.
 4.
 Povolená prostornost / Poplatky
 4.1
 Roční paušální záloha
 2 500 EUR za 45,5 tun na plavidlo
 4.2
 Dodatečný poplatek na ulovenou tunu
 55 EUR/t


text:
4.3
 Počet plavidel, která mají oprávnění k rybolovu
 13 plavidel
 INFORMAČNÍ PŘEHLED 4
 KATEGORIE RYBOLOVU 4 — MRAZÍRENSKÁ PLAVIDLA LOVÍCÍ TUŇÁKY NEVODEM A PLAVIDLA LOVÍCÍ NA DLOUHOU LOVNOU ŠŇŮRU
 1.
 Rybolovná oblast:
 Dále než 12 námořních mil od základní linie, včetně oblasti společného řízení mezi Guineou-Bissau a Senegalem, směrem na sever po azimut 268°.
 2.
 Povolená rybolovná zařízení:
 Nevod a unášená dlouhá lovná šňůra
 3.
 Vedlejší úlovky:
 V souladu s Úmluvou o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů a usneseními přijatými v rámci ICCAT je zakázán lov žraloka velikého (Cetorhinus maximus), žraloka bílého (Carcharodon carcharias), liškouna velkookého (Alopias superciliosus), kladivounovitých z čeledi Sphyrnidae (kromě kladivouna tiburo), žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) a žraloka hedvábného (Carcharhinus falciformis). Zakázán je rovněž lov žraloka skvrnitého (Carcharias taurus) a psohlava obecného (Galeorhinus galeus).
 Strany se vzájemně konzultují ve smíšeném výboru, aby mohly aktualizovat seznam na základě vědeckých doporučení.
 4.
 Povolená prostornost / Poplatky
 4.1
 Roční paušální záloha
 4 500 EUR za 64,3 tun na plavidlo lovící nevodem
 3 000 EUR za 54,5 tun na plavidlo lovící na dlouhou lovnou šňůru
 4.2
 Dodatečný poplatek na ulovenou tunu
 70 EUR/t za plavidla lovící nevodem
 55 EUR/t za plavidla lovící na dlouhou lovnou šňůru
 4.3
 Poplatek pro podpůrná plavidla
 3 000 EUR/rok/plavidlo
 4.4
 Počet plavidel, která mají oprávnění k rybolovu
 28 plavidel
 INFORMAČNÍ PŘEHLED 5
 KATEGORIE RYBOLOVU 5 — PLAVIDLA PRO DROBNÝ PELAGICKÝ RYBOLOV
 1.
 Rybolovná oblast
 Dále než 12 námořních mil od základní linie, včetně oblasti společného řízení mezi Guineou-Bissau a Senegalem, směrem na sever po azimut 268°.
 2.
 Povolená plavidla a lovná zařízení
 V souladu s právními předpisy Guineje-Bissau jsou povolena pouze plavidla, jejichž prostornost je 5 000 GT nebo méně.
 Povolená zařízení jsou pelagická vlečná síť a košelkový nevod pro průmyslový rybolov.
 3.
 Povolená minimální velikost ok
 70 mm pro vlečné sítě
 4.
 Vedlejší úlovky
 4.1
 Plavidla lovící pomocí vlečných sítí nesmějí mít na konci výpravy na palubě více než 10 % ryb jiných než pelagických, 10 % hlavonožců a 5 % korýšů z jejich celkového úlovku v rybolovné oblasti Guineje-Bissau.
 4.2
 Při jakémkoli překročení procentního množství povolených vedlejších úlovků se ukládají sankce v souladu s právními předpisy Guineje-Bissau.
 4.3
 Strany se vzájemně konzultují ve smíšeném výboru, aby upravily povolený procentní podíl vedlějších úlovků na základě doporučení společného vědeckého výboru.
 5.
 Povolená prostornost/ Poplatky
 5.1
 Povolená prostornost (GT) za první dva roky používání tohoto protokolu
 15 000 GT za rok
 5.2
 Poplatky v EUR za GT za první dva roky používání tohoto protokolu
 250 EUR/GT/rok
 V případě čtvrtletních nebo pololetních oprávnění se poplatky vypočítávají pro rata temporis a zvyšují se o 4 %, resp. o 2,5 %.
 5.3
 Povolená prostornost (TAC) od třetího roku používání tohoto protokolu do konce platnosti tohoto protokolu
 18 000 tun ročně
 5.4
 Poplatky v EUR za tunu od třetího roku používání tohoto protokolu do konce platnosti tohoto protokolu
 100 EUR/t (plavidlo s více než 1 000 GT)
 75 EUR/t (plavidlo o prostornosti nejvýše 1 000 GT)
 Pojem výpravy:
 Pro účely tohoto dodatku se trvání jedné výpravy plavidla Unie definuje takto:


text:
—
 buď jako doba mezi vplutím do rybolovné oblasti Guineje-Bissau a vyplutím z této oblasti,
 —
 nebo jako doba mezi vplutím do rybolovné oblasti Guineje-Bissau a překládkou,
 —
 nebo jako doba mezi vplutím do rybolovné oblasti Guineje-Bissau a vykládkou v Guineji-Bissau.
 Dodatek 3
 SYSTÉM SLEDOVÁNÍ PLAVIDEL (VMS)
 1. Hlášení polohy plavidel – systém VMS
 První poloha zaznamenaná po vplutí do rybolovné oblasti Guineje-Bissau se označí kódem „ENT“. Všechny následné polohy se označí kódem „POS“, s výjimkou první polohy zaznamenané po vyplutí z oblasti Guineje-Bissau, jež se označí kódem „EXI“.
 Středisko sledování lovišť státu vlajky zajišťuje automatické zpracování a popřípadě elektronické předávání hlášení polohy. Hlášení polohy musí být zaznamenána bezpečným způsobem a uchovávána po dobu tří let.
 2. Přenos údajů plavidlem v případě poruchy systému VMS
 Velitel průběžně kontroluje, že systém VMS na jeho plavidle je stále plně funkční a že hlášení o poloze jsou správně předávána středisku sledování lovišť státu vlajky.
 V případě poruchy musí být systém VMS plavidla opraven nebo vyměněn ve lhůtě 30 dnů. Po této lhůtě nebude plavidlo k rybolovu v rybolovné oblasti Guineje-Bissau oprávněno.
 Plavidla, která loví ryby v rybolovné oblasti Guineje-Bissau s vadným systémem VMS, musí předávat svá hlášení polohy elektronickou poštou, rádiem nebo faxem středisku sledování lovišť státu vlajky alespoň každé čtyři hodiny a poskytovat všechny povinné informace.
 3. Zabezpečené předávání hlášení polohy Guineji-Bissau
 Středisko sledování lovišť státu vlajky předává automaticky hlášení o poloze dotčených plavidel středisku sledování lovišť Guineje-Bissau. Středisko sledování lovišť státu vlajky a Guineji-Bissau si vymění své kontaktní elektronické adresy a o jakýchkoli jejich změnách se budou neprodleně informovat.
 Přenos hlášení polohy mezi střediskem sledování lovišť státu vlajky a Guineje-Bissau se provádí elektronicky zabezpečeným komunikačním systémem.
 Středisko sledování lovišť Guineje-Bissau informuje ihned středisko sledování lovišť státu vlajky a Unie o každém přerušení v příjmu hlášení o poloze plavidla, které má oprávnění k rybolovu, pokud dotyčné plavidlo neoznámilo své vyplutí z oblasti.
 4. Nefunkčnost komunikačního systému
 Guinea-Bissau zajistí kompatibilitu svého elektronického zařízení se zařízením střediska sledování lovišť státu vlajky a informuje Unii ihned o každé nefunkčnosti při předávání a přijímání hlášení polohy s cílem co nejdříve zajistit technické řešení. Každý případný spor je postoupen smíšenému výboru.
 Velitel nese odpovědnost za každou prokázanou manipulaci se systémem VMS plavidla, která má za cíl narušit jeho funkčnost nebo falšovat hlášení polohy. Každé protiprávní jednání podléhá sankcím, které jsou stanoveny platnými právními předpisy Guineje-Bissau.
 5. Změna četnosti hlášení polohy
 Na základě důkazů, které nasvědčují protiprávnímu jednání, může Guinea-Bissau požádat středisko sledování lovišť státu vlajky, aby během doby určené k šetření zkrátilo interval zasílání hlášení polohy plavidla na třicet minut, přičemž také informuje Unii. Tyto důkazy musí Guinea-Bissau sdělit středisku sledování lovišť státu vlajky a Unii. Středisko sledování lovišť státu vlajky začne ihned Guineji-Bissau zasílat hlášení polohy podle nové četnosti.
 Na konci stanovené vyšetřovací doby informuje Guinea-Bissau středisko sledování lovišť státu vlajky a Unii o případném sledování.
 6. Předávání hlášení VMS Guineji-Bissau
 Údaj
 Kód
 Povinný (O) /nepovinný (F)
 Obsah
 Začátek záznamu
 SR
 O
 Systémový údaj označující začátek záznamu
 Příjemce
 AD
 O
 Detail hlášení – třímístný písmenný kód


text:
ISO země příjemce (ISO-3166)
 Odesílatel
 FR
 O
 Detail hlášení – 3-alfa ISO kód země odesílatele (ISO-3166)
 Stát vlajky
 FS
 O
 Detail hlášení – 3-alfa ISO kód země státu vlajky (ISO-3166)
 Druh hlášení
 TM
 O
 Detail hlášení – Druh hlášení (ENT, POS, EXI, MAN)
 Rádiová volací značka (IRCS)
 RC
 O
 Údaj o plavidle – Mezinárodní rádiová volací značka plavidla (IRCS)
 Interní referenční číslo strany dohody
 IR
 F
 Údaj o plavidle – Jedinečné číslo strany dohody ve tvaru 3-alfa ISO kódu (ISO-3166) následované číslem
 Externí registrační číslo
 XR
 O
 Údaj o plavidle – číslo plavidla uvedené na jeho boku (ISO 8859.1)
 Zeměpisná šířka
 LT
 O
 Údaj o poloze plavidla – poloha ve stupních a desetinách stupňů S/J SS.sss (WGS84)
 Zeměpisná délka
 LG
 O
 Údaj o poloze plavidla – poloha ve stupních a desetinách stupňů V/Z SS.sss (WGS84)
 Kurs
 CO
 O
 Kurs plavidla na 360°stupnici
 Rychlost
 SP
 O
 Rychlost plavidla v desítkách uzlů
 Datum
 DA
 O
 Údaj o poloze plavidla – datum záznamu polohy v UTC (RRRRMMDD)
 Čas
 TI
 O
 Údaj o poloze plavidla – čas záznamu polohy v UTC (HHMM)
 Konec záznamu
 ER
 O
 Systémový údaj označující konec záznamu
 Při přenosu jsou vyžadovány následující informace, které středisku sledování lovišť Guineje-Bissau umožní určit odesílající středisko sledování lovišť:
 IP adresa serveru střediska sledování lovišť nebo identifikace DNS
 Certifikát střediska sledování lovišť (úplný řetěz certifikačních orgánů)
 Přenos dat má tuto strukturu:
 Použité znaky musí odpovídat normě ISO 8859.1
 Dvojité lomítko (//) a kód „SR“ označují začátek hlášení
 Každý údaj je identifikován prostřednictvím svého kódu a je od ostatních údajů oddělen dvojitým lomítkem (//)
 Jednoduché lomítko (/) odděluje kód pole od údaje
 Kód „ER“ následovaný dvojitým lomítkem (//) označuje konec hlášení
 Dodatek 4
 Zavedení elektronického systému pro podávání zpráv o rybolovných činnostech (ERS)
 Zaznamenávání údajů o rybolovu a předávání hlášení o úlovcích prostřednictvím ERS
 1)
 Velitel plavidla Unie, které je držitelem oprávnění vydaného na základě tohoto protokolu, musí během přítomnosti v rybolovné oblasti Guineje-Bissau:
 a)
 zaznamenat každé vplutí do rybolovné oblasti a vyplutí z ní prostřednictvím zvláštní zprávy uvádějící množství každého druhu uchovávaného na palubě v době daného vplutí do rybolovné oblasti a vyplutí z ní, jakož i datum, čas a polohu zmíněného vplutí či vyplutí. Tato zpráva se středisku sledování lovišť Guineje-Bissau předává nejpozději dvě hodiny před vplutím či vyplutím prostřednictvím ERS nebo jiným komunikačním prostředkem;
 b)
 každý den v poledne zaznamenat polohu plavidla, pokud nedošlo k rybolovu;
 c)
 zaznamenat polohu každé rybolovné činnosti, druh lovného zařízení, množství každého uloveného druhu s rozlišením mezi uchovanými úlovky na palubě a výměty. Každý druh se označí třímístným písmenným kódem podle FAO; množství je vyjádřeno v kilogramech ekvivalentu živé hmotnosti nebo popřípadě v počtech kusů;
 d)
 denně předávat svému státu vlajky údaje zaznamenané v elektronickém deníku rybolovu, a to do 24:00:00 hodin. Toto předání se provádí za každý den strávený v rybolovné oblasti, včetně případů, kdy nebyl získán žádný úlovek. Provádí se rovněž před každým vyplutím z rybolovné oblasti.
 2)
 Za správnost zaznamenaných a předaných údajů odpovídá velitel plavidla.
 3)
 V souladu s kapitolou IV přílohy tohoto protokolu


text:
zpřístupní stát vlajky údaje ERS středisku sledování lovišť Guineje-Bissau.
 Údaje ve formátu UN/CEFACT se předávají prostřednictvím sítě FLUX poskytnuté Evropskou komisí.
 Jinak se do konce přechodného období údaje předávají pomocí DEH (Data Exchange Highway) ve formátu EU-ERS (v 3.1).
 Středisko sledování lovišť státu vlajky automaticky a bezodkladně předá hlášení (COE, COX, PNO) plavidla v reálném čase středisku sledování lovišť Guineje-Bissau. Další druhy zpráv se rovněž automaticky předávají jednou denně ode dne skutečného použití formuláře UN/CEFACT nebo jsou mezitím na požádání neprodleně zpřístupněny středisku sledování lovišť Guineje-Bissau, a to na automatickou žádost středisku sledování lovišť státu vlajky prostřednictvím ústředního uzlu Evropské komise. Od účinného zavedení nového formátu se výše uvedený způsob zpřístupnění bude týkat pouze zvláštních žádostí o historické údaje.
 4)
 Středisko sledování lovišť Guineje-Bissau potvrdí příjem údajů ERS v reálném čase, které mu jsou zaslány, doručenkou potvrzující přijetí a platnost přijaté zprávy. V případě údajů, které Guinea-Bissau obdrží v reakci na žádost, již sama podala, se doručenka nezasílá. Guinea-Bissau zpracovává všechny údaje ERS důvěrným způsobem.
 Selhání systému elektronického přenosu údajů na palubě plavidla nebo komunikačního systému
 5)
 Středisko sledování lovišť státu vlajky a středisko sledování lovišť Guineje-Bissau se neprodleně informují o každé události, která může ovlivnit přenos údajů ERS o jednom nebo více plavidlech.
 6)
 Pokud středisko sledování lovišť Guineje-Bissau neobdrží údaje, které má plavidlo předat, neprodleně o tom informuje středisko sledování lovišť státu vlajky. Středisko sledování lovišť vlajky co nejdříve prozkoumá, z jakých důvodů neobdrželo údaje ERS, a informuje středisko sledování lovišť Guineje-Bissau o výsledku šetření.
 7)
 Pokud přenos mezi plavidlem a střediskem sledování lovišť státu vlajky nefunguje, středisko sledování lovišť tuto skutečnost neprodleně oznámí veliteli nebo provozovateli plavidla nebo jejich zástupci (zástupcům). Po obdržení tohoto oznámení předá velitel plavidla příslušným orgánům státu vlajky chybějící údaje jakýmkoli vhodným telekomunikačním prostředkem, a to každý den do 24:00:00 hodin.
 8)
 V případě nefunkčnosti systému elektronického přenosu údajů instalovaného na palubě plavidla velitel nebo provozovatel plavidla zajistí, že ERS bude opraven nebo vyměněn do deseti dnů od zjištění poruchy. Po uplynutí této lhůty již plavidlo není v rybolovné oblasti oprávněno k rybolovu a musí ji do 24 hodin opustit nebo připlout do přístavu Guineje-Bissau. Plavidlo je oprávněno opustit přístav nebo se vrátit do rybolovné oblasti až poté, co středisko sledování lovišť jeho státu vlajky konstatovalo, že ERS znovu funguje správně.
 9)
 Pokud Guinea-Bissau neobdrží údaje ERS kvůli nefunkčnosti elektronických systémů kontrolovaných Unií nebo Guineou-Bissau, podnikne dotčená strana co nejdříve opatření k vyřešení tohoto problému. Druhé straně se neprodleně oznámí, že problém je vyřešen.
 10)
 Středisko sledování lovišť státu vlajky předává každých 24 hodin jakýmikoli dostupnými prostředky elektronické komunikace Guineji-Bissau všechny údaje ERS, které stát vlajky obdržel od posledního přenosu údajů. Stejný postup lze použít na žádost Guineje-Bissau v případě údržby trvající déle než 24 hodin, která má vliv na systémy kontrolované Unií. Guinea-Bissau informuje své příslušné kontrolní útvary, aby plavidla Unie nebyla považována za plavidla v prodlení s předáním svých údajů ERS. Středisko sledování lovišť státu vlajky zajistí, aby chybějící údaje byly vloženy do elektronické databáze vedené v souladu s bodem 3.


text:
 2.7.2018
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 165/3
 DOHODA
 mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o doplňkových pravidlech týkajících se nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz jako součásti Fondu pro vnitřní bezpečnost na období 2014–2020
 EVROPSKÁ UNIE, dále jen „Unie“,
 a
 ŠVÝCARSKÁ KONFEDERACE, dále jen „Švýcarsko“,
 společně dále jen „strany“,
 S OHLEDEM NA Dohodu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (1) (dále jen „dohoda o přidružení Švýcarska“),
 Vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Unie zřídila nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 515/2014 (2) nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost.
 (2)
 Nařízení (EU) č. 515/2014 rozvíjí schengenské acquis ve smyslu dohody o přidružení Švýcarska.
 (3)
 Jelikož nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 (3) má přímý dopad na uplatňování ustanovení nařízení (EU) č. 515/2014, a ovlivňuje tak jeho právní rámec, a jelikož při přijetí nařízení (EU) č. 514/2014, které bylo Švýcarsku oznámeno, byly použity postupy stanovené v dohodě o přidružení Švýcarska, strany uznávají, že nařízení (EU) č. 514/2014 rozvíjí schengenské acquis ve smyslu dohody o přidružení Švýcarska, protože je to nezbytné pro provádění nařízení (EU) č. 515/2014.
 (4)
 V čl. 5 odst. 7 nařízení (EU) č. 515/2014 se stanoví, že se země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, mimo jiné Švýcarsko, účastní nástroje v souladu s jeho ustanoveními a že by měla být uzavřena ujednání stanovující finanční příspěvky uvedených zemí a doplňková pravidla nezbytná pro takovou účast, včetně ustanovení na zajištění ochrany finančních zájmů Unie a pravomoci auditu Účetního dvora.
 (5)
 Nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost (dále jen „Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza“) představuje specifický nástroj v kontextu schengenského acquis, jenž byl vytvořen za účelem umožnit sdílení zátěže a finanční podporu v oblasti vnějších hranic a vízové politiky v členských státech a přidružených státech.
 (6)
 Článek 60 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4) stanoví pravidla pro nepřímé řízení, která jsou použitelná, jsou-li třetí země, včetně přidružených států, pověřeny úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu.
 (7)
 V čl. 17 odst. 4 nařízení (EU) č. 514/2014 se stanoví způsobilost výdajů vynaložených v roce 2014 odpovědným orgánem, který ještě nebyl formálně určen, a tím se zajišťuje hladký přechod mezi Fondem pro vnější hranice a Fondem pro vnitřní bezpečnost. Stejně tak je důležité, aby stejný záměr odrážela i tato dohoda. Vzhledem k tomu, že tato dohoda nevstoupila v platnost před koncem roku 2014, je nezbytné zajistit způsobilost výdajů vynaložených před formálním určením, případně do formálního určení odpovědného orgánu, pokud systémy řízení a kontroly používané před tímto formálním určením jsou v zásadě totožné se systémy účinnými po formálním určení odpovědného orgánu.
 (8)
 Aby byl usnadněn výpočet a použití splatných ročních příspěvků Švýcarska do Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza, budou jeho příspěvky za období 2014–2020 uhrazeny v pěti ročních splátkách od roku 2016 do roku 2020.


text:
Od roku 2016 do roku 2018 jsou roční příspěvky stanoveny jako paušální částky, zatímco příspěvky splatné za roky 2019 a 2020 budou stanoveny v roce 2019 na základě hrubého domácího produktu všech států účastnících se Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza s přihlédnutím ke skutečně uhrazeným platbám,
 SE DOHODLY TAKTO:
 Článek 1
 Oblast působnosti
 Tato dohoda stanoví doplňková pravidla nezbytná pro účast Švýcarska ve Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza v souladu s nařízením (EU) č. 515/2014.
 Článek 2
 Finanční řízení a kontrola
 1. Švýcarsko přijme nezbytná opatření k zajištění souladu s ustanoveními vztahujícími se na finanční řízení a kontrolu, jež jsou obsažena ve Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a v právu Unie, které má svůj právní základ ve Smlouvě o fungování EU.
 Ustanoveními Smlouvy o fungování EU a sekundárními právními předpisy podle prvního pododstavce jsou:
 a)
 čl. 287 odst. 1, 2 a 3 Smlouvy o fungování EU;
 b)
 články 30, 32 a 57, čl. 58 odst. 1 písm. c) bod i), článek 60, čl. 79 odst. 2 a čl. 108 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
 c)
 články 32, 38, 42, 84, 88, 142 a 144 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (5);
 d)
 nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (6);
 e)
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (7).
 Strany mohou rozhodnout o pozměnění tohoto seznamu na základě vzájemné dohody.
 2. Švýcarsko uplatňuje ustanovení uvedená v odstavci 1 na svém území v souladu s touto dohodou.
 Článek 3
 Dodržování zásady řádného finančního řízení
 Finanční prostředky přidělené Švýcarsku v rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza se použijí v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
 Článek 4
 Dodržování zásady zamezení střetu zájmů
 Všichni účastníci finančních operací a jiné osoby podílející se na území Švýcarska na plnění rozpočtu a jeho správě, včetně přípravy na tuto činnost, na auditu nebo kontrole, se zdrží jakéhokoliv jednání, jež by mohlo uvést jejich zájmy do střetu se zájmy Unie.
 Článek 5
 Výkon rozhodnutí
 Rozhodnutí přijatá Komisí, která ukládají finanční závazky jiným osobám než státům, jsou vykonatelná na území Švýcarska.
 Výkon rozhodnutí se řídí předpisy občanského procesního práva platnými ve Švýcarsku. Doložku vykonatelnosti připojí po přezkoumání rozhodnutí, omezeném jen na ověření pravosti, vnitrostátní orgán, který k tomu určí vláda Švýcarska; jeho určení dá na vědomí Komisi.
 Jakmile jsou na žádost Komise splněny tyto formální náležitosti, může Komise v souladu s vnitrostátním právem požádat o výkon rozhodnutí přímo příslušný orgán.
 Výkon rozhodnutí může být pozastaven pouze na základě rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie. Pravomoc rozhodovat o stížnostech na provádění výkonu rozhodnutí mají soudní orgány Švýcarska.
 Článek 6
 Ochrana finančních zájmů Unie proti podvodům
 1. Švýcarsko
 a)
 bojuje proti podvodům a jiným protiprávním jednáním poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie opatřeními, která mají odrazující účinek a poskytují účinnou ochranu ve Švýcarsku;
 b)
 přijme k zamezení podvodů ohrožujících finanční zájmy Unie stejná opatření, jaká přijímá k zamezení podvodů ohrožujících jeho vlastní finanční zájmy, a
 c)
 s členskými státy a Komisí koordinuje


text:
svou činnost zaměřenou na ochranu finančních zájmů Unie proti podvodům.
 2. Švýcarsko přijme opatření rovnocenná opatřením přijatým Unií v souladu s čl. 325 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, která jsou platná v den podpisu této dohody.
 Strany mohou rozhodnout na základě vzájemné dohody o přijetí opatření rovnocenných následným opatřením přijatým Unií v souladu s tímto článkem.
 Článek 7
 Kontroly a inspekce na místě prováděné Komisí (OLAF)
 Aniž jsou dotčena její práva podle čl. 5 odst. 8 nařízení (EU) č. 514/2014, je Komise (Evropský úřad pro boj proti podvodům, OLAF) oprávněna provádět kontroly a inspekce na místě na území Švýcarska, pokud jde o Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza, v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96.
 Orgány Švýcarska jsou nápomocny při kontrolách a inspekcích na místě, které – pokud si to tyto orgány přejí – mohou být prováděny společně s nimi.
 Článek 8
 Účetní dvůr
 Jak je stanoveno v čl. 287 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a v části první hlavě X kapitole 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, má Účetní dvůr možnost provádět audity v prostorách jakéhokoli subjektu spravujícího příjmy nebo výdaje jménem Unie na území Švýcarska, pokud jde o Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza, včetně prostor jakékoli fyzické nebo právnické osoby přijímající platby z rozpočtu.
 Ve Švýcarsku se audity prováděné Účetním dvorem uskutečňují v součinnosti s vnitrostátními kontrolními orgány nebo, nemají-li tyto orgány potřebné pravomoci, v součinnosti s příslušnými vnitrostátními úřady. Účetní dvůr a vnitrostátní kontrolní orgány Švýcarska spolupracují v duchu důvěry při zachování své nezávislosti. Tyto orgány nebo úřady sdělí Účetnímu dvoru, zda se na auditu zamýšlejí podílet.
 Účetní dvůr má přinejmenším tatáž práva jako Komise, a to podle čl. 5 odst. 7 nařízení (EU) č. 514/2014 a článku 7 této dohody.
 Článek 9
 Zadávání veřejných zakázek
 Švýcarsko uplatňuje ustanovení svého zákona o zadávání veřejných zakázek v souladu s ustanoveními přílohy 4 Dohody o zřízení Světové obchodní organizace (Dohoda o vládních zakázkách) (8) a Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o některých aspektech vládních zakázek (9).
 Švýcarsko poskytne Komisi popis svých postupů při zadávání veřejných zakázek.
 Kromě toho poskytne informace o postupech uplatňovaných při zadávání veřejných zakázek v každé výroční zprávě o provádění podle článku 54 nařízení (EU) č. 514/2014.
 Článek 10
 Finanční příspěvky
 1. Za roky 2016 až 2018 provede Švýcarsko roční platby do rozpočtu Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza podle této tabulky:
 (všechny částky v EUR)
 2016
 2017
 2018
 Švýcarsko
 25 106 140
 25 106 140
 25 106 140
 2. Příspěvky Švýcarska za roky 2019 a 2020 se vypočtou podle jeho příslušného hrubého domácího produktu (HDP) jako procentní podíl HDP všech států účastnících se Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza podle vzorce uvedeného v příloze.
 3. Finanční příspěvky uvedené v tomto článku jsou Švýcarskem splatné bez ohledu na datum přijetí jeho národního programu uvedeného v článku 14 nařízení (EU) č. 514/2014.
 Článek 11
 Použití finančních příspěvků
 1. Celkové roční platby za roky 2016 a 2017 se přidělí takto:
 a)


text:
75 % na přezkum v polovině období uvedený v článku 8 nařízení (EU) č. 515/2014;
 b)
 15 % na rozvoj systémů informačních technologií uvedených v článku 15 nařízení (EU) č. 515/2014, s výhradou přijetí příslušných právních aktů Unie do 30. června 2017;
 c)
 10 % na akce Unie uvedené v článku 13 nařízení (EU) č. 515/2014 a mimořádnou pomoc uvedenou v článku 14 nařízení (EU) č. 515/2014.
 Pokud částka uvedená v písmenu b) tohoto odstavce není přidělena nebo vynaložena, Komise ji podle postupu stanoveného v čl. 5 odst. 5 písm. b) druhém pododstavci nařízení (EU) č. 515/2014 přidělí na specifické akce uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. 515/2014.
 Pokud tato dohoda nevstoupí v platnost nebo nebude prozatímně prováděna do 1. června 2017, celý příspěvek Švýcarska se použije v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.
 2. Celkové roční platby za roky 2018, 2019 a 2020 se přidělí takto:
 a)
 40 % na specifické akce uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. 515/2014;
 b)
 50 % na rozvoj systémů informačních technologií uvedených v článku 15 nařízení (EU) č. 515/2014, s výhradou přijetí příslušných legislativních aktů Unie do 31. prosince 2018;
 c)
 10 % na akce Unie uvedené v článku 13 nařízení (EU) č. 515/2014 a mimořádnou pomoc uvedenou v článku 14 nařízení (EU) č. 515/2014.
 Pokud částka uvedená v písmenu b) tohoto odstavce není přidělena nebo vynaložena, Komise ji podle postupu stanoveného v čl. 5 odst. 5 písm. b) druhém pododstavci nařízení (EU) č. 515/2014 přidělí na specifické akce uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. 515/2014.
 3. Další částky určené na přezkum v polovině období, akce Unie, specifické akce nebo program rozvoje systémů informačních technologií se použijí v souladu s příslušným postupem stanoveným v jednom z těchto ustanovení:
 a)
 čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 514/2014;
 b)
 čl. 8 odst. 7 nařízení (EU) č. 515/2014;
 c)
 čl. 7 odst. 3 nařízení (EU) č. 515/2014;
 d)
 čl. 15 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 515/2014.
 4. Komise může z plateb provedených Švýcarskem každoročně použít částku do výše 181 424 EUR za účelem financování správních výdajů na interní nebo externí pracovníky, jejichž činnost je nezbytná pro podporu provádění nařízení (EU) č. 515/2014 Švýcarskem.
 Článek 12
 Důvěrnost
 Na informace sdělené nebo získané v jakékoli formě podle této dohody se vztahuje služební tajemství a jsou chráněny stejným způsobem, jakým jsou podobné informace chráněny předpisy použitelnými na orgány Unie a právními předpisy Švýcarska. Tyto informace nelze sdělovat jiným osobám kromě osob v orgánech Unie, členských státech nebo ve Švýcarsku, pro něž je jejich znalost vzhledem k jejich funkci nezbytná, a nelze je využívat k jiným účelům než k zajištění účinné ochrany finančních zájmů stran.
 Článek 13
 Určení odpovědného orgánu
 1. Co nejdříve po schválení národního programu oznámí Švýcarsko Komisi formálně určený odpovědný orgán na ministerské úrovni, který odpovídá za správu a kontrolu výdajů v rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza.
 2. Podmínkou pro určení daného subjektu podle odstavce 1 je splnění kritérií pro určení týkajících se vnitřního prostředí, kontrolní činnosti, informací a


text:
komunikace a monitorování, jež jsou stanovena v nařízení (EU) č. 514/2014 či na jeho základě.
 3. Určení odpovědného orgánu vychází z výroku auditorského subjektu, kterým může být auditní orgán a který posuzuje, zda odpovědný orgán splňuje kritéria pro určení. Tímto subjektem může být nezávislá veřejnoprávní instituce odpovědná za monitorování, hodnocení a kontrolu správy. Tento auditorský subjekt musí být nezávislý na odpovědném orgánu a vykonávat svou činnost v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy. Při rozhodování o určení odpovědného orgánu může Švýcarsko vycházet z toho, zda jsou systémy řízení a kontroly v podstatě totožné s již existujícími systémy z předchozího období a zda řádně fungují. Pokud stávající výsledky auditu a kontroly prokáží, že určený subjekt již nesplňuje kritéria pro určení, přijme Švýcarsko opatření nezbytná k zajištění nápravy nedostatků při plnění úkolů tímto subjektem, včetně toho, že jeho určení zruší.
 Článek 14
 Definice rozpočtového roku
 Pro účely této dohody zahrnuje rozpočtový rok podle čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 uskutečněné výdaje a vybrané příjmy, jež byly uvedeny v účetnictví odpovědného orgánu v období od 16. října roku „N–1“ do 15. října roku „N“.
 Článek 15
 Způsobilost výdajů
 Odchylně od čl. 17 odst. 3 písm. b) a čl. 17 odst. 4 nařízení (EU) č. 514/2014 jsou způsobilé i ty výdaje, které odpovědný orgán uhradil dříve, než byl formálně určen podle článku 13 této dohody, pokud systémy řízení a kontroly používané před tímto formálním určením jsou v zásadě totožné se systémy účinnými po formálním určení odpovědného orgánu.
 Článek 16
 Žádost o platbu ročního zůstatku
 1. Do 15. února roku následujícího po příslušném rozpočtovém roce předloží Švýcarsko Komisi dokumenty a informace požadované podle čl. 60 odst. 5 prvního pododstavce písm. b) a c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
 Odchylně od čl. 44 odst. 1 nařízení (EU) č. 514/2014 a v souladu s čl. 60 odst. 5 třetím pododstavcem nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Švýcarsko do 15. března roku následujícího po příslušném rozpočtovém roce předloží Komisi výrok podle čl. 60 odst. 5 druhého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
 Předložené dokumenty uvedené v tomto odstavci slouží jako žádost o platbu ročního zůstatku.
 2. Dokumenty uvedené v odstavci 1 tohoto článku se vypracují podle vzorů, jež Komise přijme na základě čl. 44 odst. 3 nařízení (EU) č. 514/2014.
 Článek 17
 Zpráva o provádění
 Odchylně od čl. 54 odst. 1 nařízení (EU) č. 514/2014 a v souladu s čl. 60 odst. 5 třetím pododstavcem nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Švýcarsko předloží Komisi výroční zprávu o provádění národního programu v předchozím rozpočtovém roce do 15. února každého roku až do roku 2022 včetně a může tyto informace na příslušné úrovni zveřejnit.
 První výroční zpráva o provádění národního programu se předloží dne 15. února po vstupu této dohody v platnost nebo po zahájení jejího prozatímního provádění.
 První zpráva bude zahrnovat rozpočtové roky od roku 2014 do rozpočtového roku předcházejícího tomu, kdy měla být v souladu s druhým pododstavcem předložena první výroční zpráva. Závěrečnou zprávu o provádění národního programu předloží Švýcarsko do 31. prosince 2023.
 Článek 18
 Systém