text: Při výběru opatření podle tohoto článku upřednostní strany taková opatření, která co nejméně narušují dosažení cílů této dohody.6. Ustanoveními tohoto článku není nijak dotčeno přijetí antidumpingových nebo vyrovnávacích opatření kteroukoliv ze stran v souladu s článkem VI GATT, s Dohodou o provádění článku VI GATT, s Dohodou o výkladu a použití článků VI, XVI a XXIII GATT nebo v souladu se souvisejícími vnitrostátními právními předpisy.Článek 8(DPS Kyrgyzská republika: článek 14)Strany se zavazují upravit ustanovení této dohody o vzájemném obchodu se zbožím podle okolností, včetně situace vzniklé přistoupením Kyrgyzské republiky ke GATT. Smíšený výbor může stranám doporučit tyto úpravy, které mohou být v případě přijetí provedeny na základě dohody stran v souladu s jejich příslušnými postupy.Článek 9(DPS Kyrgyzská republika: Článek 15)Tato dohoda nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu zboží odůvodněné veřejnou mravností, veřejným pořádkem, veřejnou bezpečností, ochranou zdraví a života lidí a zvířat nebo ochranou rostlin, ochranou přírodních zdrojů, ochranou národního bohatství umělecké, historické nebo archeologické hodnoty nebo ochranou duševního, průmyslového nebo obchodního vlastnictví nebo předpisy týkajícími se zlata a stříbra. Tyto zákazy nebo omezení však nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi stranami.Článek 10(DPS Kyrgyzská republika: Článek 16)Tato hlava se nevztahuje na obchod s textilními výrobky kapitol 50 až 63 kombinované nomenklatury. Obchod s těmito výrobky upravuje samostatná dohoda parafovaná dne 15. října 1993 a prozatímně prováděná od 1. ledna 1994.Článek 11(DPS Kyrgyzská republika: článek 17)1. Obchod s výrobky, na které se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství uhlí a oceli, upravují ustanovení této hlavy s výjimkou článku 5.2. Zřizuje se kontaktní skupina pro otázky uhlí a oceli, která se skládá ze zástupců Společenství na jedné straně a ze zástupců Kyrgyzské republiky na straně druhé.Kontaktní skupina si pravidelně vyměňuje informace o všech otázkách souvisejících s uhlím a ocelí, které jsou předmětem zájmu obou stran.Článek 12(DPS Kyrgyzská republika: článek 18)Obchod s jaderným materiálem upraví zvláštní dohoda, která bude uzavřena mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a Kyrgyzskou republikou.HLAVA IIIPLATBY, HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ A JINÁ HOSPODÁŘSKÁ USTANOVENÍ(DPS Kyrgyzská republika: hlava IV)Článek 13(DPS Kyrgyzská republika: článek 42)Strany se zavazují, že povolí veškeré platby na běžném účtu platební bilance ve volně směnitelné měně mezi rezidenty Společenství a Kyrgyzské republiky, které souvisejí s pohybem zboží, služeb nebo osob uskutečněným v souladu s touto dohodou.Článek 14Strany souhlasí, že přezkoumají, jak by mohly ve vzájemném souladu uplatňovat své předpisy na ochranu hospodářské soutěže v případech, kdy je obchod mezi nimi narušen.Článek 15(DPS Kyrgyzská republika: článek 43)Na základě tohoto článku a přílohy II pokračuje Kyrgyzská republika ve zlepšování ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví tak, aby do konce pátého roku po vstupu této dohody v platnost zajistila úroveň ochrany podobnou té, která existuje ve Společenství na základě předpisů Společenství, zejména těch uvedených v příloze II, včetně účinných prostředků k prosazení těchto práv. Smíšený výbor může tuto lhůtu prodloužit s ohledem na konkrétní okolnosti panující v Kyrgyzské republice.Článek 16Vzájemná pomoc mezi správními orgány smluvních stran v celních záležitostech se uskutečňuje v souladu s ustanoveními protokolu, který je připojen k této dohodě.HLAVA IVINSTITUCIONÁLNÍ, OBECNÁ


text: A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ(DPS Kyrgyzská republika: hlava IX)Článek 17Smíšený výbor zřízený Dohodou o obchodu a hospodářské a obchodní spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím, Evropským společenstvím pro atomovou energii a Svazem sovětských socialistických republik, podepsanou dne 18. prosince 1989, bude vykonávat úkoly, které mu ukládá tato dohoda, až do zřízení Rady pro spolupráci ve smyslu článku 75 Dohody o partnerství a spolupráci.Článek 18Smíšený výbor je oprávněn přijímat doporučení za účelem dosahování cílů této dohody v případech v ní stanovených.Svá doporučení vydává ve shodě obou smluvních stran.Článek 19(DPS Kyrgyzská republika: článek 79)Při zkoumání otázek vzniklých v rámci této dohody ve vztahu k ustanovení, které se týká článku GATT, vezme Smíšený výbor v co největší možné míře v úvahu výklad, který k tomuto článku obecně zastávají smluvní strany GATT.Článek 20(DPS Kyrgyzská republika: článek 83)1. V rámci působnosti této dohody se každá ze stran zavazuje, že zajistí, aby fyzické a právnické osoby druhé strany měly bez diskriminace ve srovnání s jejími vlastními státními příslušníky přístup k příslušným soudům a správním orgánům stran, aby mohly hájit svá individuální práva a svá vlastnická práva, včetně práv týkajících se duševního, průmyslového nebo obchodního vlastnictví.2. V rámci své pravomoci a působnosti strany:- povzbudí přijetí rozhodčího řízení pro řešení sporů vzniklých na základě obchodních transakcí a spolupráce, které provedly hospodářské subjekty Společenství a Kyrgyzské republiky,- souhlasí s tím, že v případech, kdy se spor předloží k rozhodčímu řízení, si každá strana sporu, s výjimkou případů, kdy předpisy rozhodčího centra vybraného smluvními stranami stanoví jinak, může zvolit svého vlastního rozhodce bez ohledu na jeho státní příslušnost a že předsedající třetí rozhodce nebo jediný rozhodce může být státním příslušníkem třetího státu,- doporučí svým hospodářským subjektům, aby si po vzájemné dohodě vybrali právo, jímž se řídí jejich smlouvy,- podpoří použití rozhodčích pravidel vypracovaných Komisí OSN pro mezinárodní obchodní právo (UNCITRAL) a podpoří vedení rozhodčího řízení v rozhodčím centru signatářského státu Úmluvy o uznání a výkonu cizích rozhodčích nálezů uzavřené dne 10. června 1958 v New Yorku.Článek 21(DPS Kyrgyzská republika: článek 84)Tato dohoda nebrání straně, aby přijala opatření:a) která považuje za nezbytná pro zabránění úniku informací, který by byl v rozporu s jejími zásadními bezpečnostními zájmy;b) která se týkají výroby zbraní nebo obchodu s nimi, s municí nebo válečným materiálem nebo výzkumu, vývoje nebo výroby nepostradatelné pro obranné účely za předpokladu, že tato opatření nepoškodí podmínky hospodářské soutěže, pokud jde o výrobky, které nejsou výhradně určeny pro vojenské účely;c) která považuje za zásadní pro vlastní bezpečnost v případě závažných vnitřních nepokojů ohrožujících zachování práva a pořádku, v době války nebo vážného mezinárodního napětí představujícího hrozbu války nebo z důvodu plnění závazků přijatých k zachování míru a mezinárodní bezpečnosti;d) která považuje za nezbytná pro dodržování svých mezinárodních povinností a závazků při kontrole průmyslového zboží a technologií civilního a vojenského využití.Článek 22(DPS Kyrgyzská republika: článek 85)1. V oblastech upravených touto dohodou, a aniž jsou dotčena zvláštní opatření v ní obsažená:- úprava uplatňovaná Kyrgyzskou republikou vůči Společenství nesmí působit diskriminaci mezi členskými státy, jejich státními příslušníky nebo jejich společnostmi či firmami,- úprava uplatňovaná Společenstvím vůči Kyrgyzské republice

type: contracts

jurisdiction: EU


text: nesmí působit diskriminaci mezi kyrgyzskými státními příslušníky nebo jejími společnostmi či firmami.2. Ustanovením odstavce 1 není dotčeno právo stran uplatňovat příslušná opatření jejich daňových předpisů vůči daňovým poplatníkům, kteří se nenacházejí ve stejné situaci, pokud jde o místo jejich pobytu.Článek 23(DPS Kyrgyzská republika: článek 86)1. Kterákoli strana může předložit Radě pro spolupráci spor ohledně provádění nebo výkladu této dohody.2. Smíšený výbor může urovnat tento spor formou doporučení.3. V případě, že spor není možné urovnat podle odstavce 2, může kterákoli ze stran oznámit druhé straně jmenování dohodce; druhá strana poté musí do dvou měsíců jmenovat druhého dohodce. Při používání tohoto postupu se Společenství a členské státy považují za jednu stranu sporu.Třetího dohodce jmenuje Smíšený výbor.Doporučení dohodců se přijmou většinou hlasů. Tato doporučení nejsou pro strany závazná.Článek 24(DPS Kyrgyzská republika: článek 87)Strany souhlasí s tím, že na žádost jedné ze stran bezodkladně zahájí a vhodnými cestami povedou konzultace a projednají veškeré záležitosti, které se týkají výkladu nebo provádění této dohody a dalších souvisejících hledisek vztahů mezi nimi.Ustanovením tohoto článku nejsou žádným způsobem dotčena ani ovlivněna ustanovení článků 7, 23 a 28.Článek 25(DPS Kyrgyzská republika: článek 88)Zacházení poskytnuté Kyrgyzské republice na základě této dohody nesmí být v žádném případě příznivější než zacházení, které si členské státy poskytují mezi sebou.Článek 26(DPS Kyrgyzská republika: článek 90)Evropská energetická charta a protokoly k ní budou po svém vstupu v platnost upravovat otázky upravené v této dohodě, avšak pouze v takovém rozsahu, v jakém je to v nich stanoveno.Článek 271. Tato dohoda je použitelná až do vstupu v platnost Dohody o partnerství a spolupráci podepsané dne 9. února 1995.2. Každá ze smluvních stran může tuto dohodu vypovědět oznámením druhé straně. Použitelnost dohody končí šest měsíců od tohoto oznámení.Článek 28(DPS Kyrgyzská republika: článek 92)1. Strany přijmou veškerá obecná nebo konkrétní opatření, kterých je třeba ke splnění jejich závazků podle této dohody. Dohlížejí na to, aby bylo dosaženo cílů vyjádřených v této dohodě.2. Domnívá-li se některá ze stran, že druhá strana neplní své závazky vyplývající z této dohody, může přijmout vhodná opatření. Předtím, avšak s výjimkou zvlášť naléhavých případů, poskytne Smíšenému výboru všechny související informace, které jsou nezbytné pro důkladné posouzení situace s cílem nalézt řešení přijatelné pro obě strany.Při výběru těchto opatření je třeba dát přednost těm, která co nejméně naruší fungování této dohody. Tato opatření se na žádost druhé strany bezodkladně oznámí Smíšenému výboru.Článek 29(DPS Kyrgyzská republika: článek 93)Přílohy I a II a protokol tvoří nedílnou součást této dohody.Článek 30(DPS Kyrgyzská republika: článek 95)Tato dohoda se na jedné straně vztahuje na území, na které se vztahují Smlouvy o založení Evropského společenství, o založení Evropského společenství uhlí a oceli a o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a to za podmínek stanovených v těchto smlouvách, a na straně druhé na území Kyrgyzské republiky.Článek 31(DPS Kyrgyzská republika: článek 96)Depozitářem této dohody je generální tajemník Rady Evropské unie.Článek 32(DPS Kyrgyzská republika: článek 97)Tato dohoda, vyhotovená ve stejnopisech v jazyce anglickém, dánském, finském, francouzském, italském, německém, nizozemském, portugalském, řeckém, španělském, švédském, kyrgyzském a ruském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost, se uloží


text: u generálního tajemníka Rady Evropské unie.Článek 33(DPS Kyrgyzská republika: článek 98)Tuto dohodu schválí strany v souladu se svými vlastními postupy.Tato dohoda vstoupí v platnost prvním dnem druhého měsíce, který následuje po dni, kdy strany oznámí generálnímu tajemníkovi Rady Evropské unie, že završily postupy uvedené v prvním odstavci.Svým vstupem v platnost, a pokud se týká vztahů mezi Kyrgyzskou republikou a Společenstvím, nahradí tato dohoda článek 2, článek 3, vyjma čtvrté odrážky, a články 4 až 16 Dohody o obchodu a hospodářské a obchodní spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím, Evropským společenstvím pro atomovou energii a Svazem sovětských socialistických republik podepsanou v Bruselu dne 18. prosince 1989.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Hecho en Bruselas, el veintiocho de noviembre de mil novecientos noventa y seis.Udfærdiget i Bruxelles, den otteogtyvende november nitten hundrede og seksoghalvfems.Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten November neunzehnhundertsechsundneunzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Νοεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι.Done at Brussels on the twenty-eighth day of November in the year one thousand nine hundred and ninety-six.Fait à Bruxelles, le vingt-huit novembre mil neuf cent quatre-vingt-seize.Fatto a Bruxelles, addì ventotto novembre millenovecentonovantasei.Gedaan te Brussel, de achtentwintigste november negentienhonderd zesennegentig.Feito em Bruxelas, em vinte e oito de Novembro de mil novecentos e noventa e seis.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä marraskuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi.Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde november nittonhundranittiosex.Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen puolestaFör Europeiska gemenskaperna+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------SEZNAM PŘILOŽENÝCH DOKUMENTŮPříloha I | Informativní seznam výhod poskytnutých Kyrgyzskou republikou nezávislým státům bývalého Sovětského svazu v souladu s čl. 2 odst. 3 |Příloha II | Úmluvy o duševním, průmyslovém a obchodním vlastnictví podle článku 15 |Protokol o vzájemné pomoci mezi správními orgány v celních záležitostech--------------------------------------------------PŘÍLOHA IINFORMATIVNÍ SEZNAM VÝHOD POSKYTNUTÝCH KYRGYZSKOU REPUBLIKOU NEZÁVISLÝM STÁTŮM BÝVALÉHO SOVĚTSKÉHO SVAZU V SOULADU S ČL. 8 ODST. 31. Všechny nezávislé státy bývalého Sovětského svazu:Neuplatňují se dovozní cla s výjimkou lihu a tabáku.Neuplatňují se vývozní cla na zboží dodané podle clearingových a mezistátních ujednání, a to v objemech v nich stanovených.Při vývozu a dovozu se neuplatňuje DPH. Při vývozech se neuplatňuje spotřební daň.Neuplatňují se vývozní kvóty.2. Všechny nezávislé státy bývalého Sovětského svazu, které nezavedly národní měnu:Platby se mohou provádět v rublech.Všechny nezávislé státy:Zvláštní systém neobchodních operací, včetně plateb na základě těchto operací.3. Všechny nezávislé státy:Zvláštní systém běžných plateb.4. Všechny nezávislé státy:Zvláštní podmínky tranzitu.5. Všechny nezávislé státy:Zvláštní podmínky celního režimu.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIPředpisy Společenství týkající se práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví podle článku 151. Předpisy Společenství uvedené v článku 15:- první směrnice Rady 89/104/EHS ze dne 21. prosince 1988, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách,- směrnice Rady 87/54/EHS ze dne 16. prosince 1986 o právní ochraně topografií polovodičových výrobků,- směrnice Rady 91/250/EHS ze dne 14. května 1991 o právní ochraně počítačových programů,- nařízení Rady (EHS) č. 1768/92 ze dne 18. června 1992 o zavedení dodatkových ochranných osvědčení pro léčivé přípravky,- nařízení rady (EHS) č. 2081/92 ze dne 14. července 1992 o ochraně zeměpisných označení a označení


text: původu zemědělských produktů a potravin,- směrnice Rady 93/83/EHS ze dne 27. září 1993 o koordinaci určitých předpisů týkajících se autorského práva a práv s ním souvisejících při družicovém vysílání a kabelovém přenosu,- směrnice Rady 93/98/EHS ze dne 29. října 1993 o harmonizaci doby ochrany autorského práva a určitých práv s ním souvisejících,- směrnice Rady 92/100/EHS ze dne 19. listopadu 1992 o právu na pronájem a půjčování a o některých právech v oblasti duševního vlastnictví souvisejících s autorským právem.2. Objeví-li v oblasti duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví v rozsahu, který upravují výše uvedené předpisy Společenství, problémy ovlivňující obchodní podmínky, budou na žádost Společenství nebo Kyrgyzské republiky urychleně podniknuty konzultace s cílem dosáhnout vzájemně uspokojivého řešení.--------------------------------------------------PROTOKOLo vzájemné pomoci mezi správními orgány v celních záležitostechČlánek 1DefinicePro účely tohoto protokolu se:a) "celními předpisy" rozumějí ustanovení platná na území stran, které upravují dovoz, vývoz, tranzit zboží a jeho umístění do určitého celního režimu, včetně opatření pro zákaz, omezení a kontrolu přijatých dotčenou stranou;b) "clem" rozumějí veškerá cla, daně, poplatky nebo jiné dávky, které se vyměřují a vybírají na území stran na základě celních předpisů; nejsou jím poplatky a dávky, které se svou výší omezují na přibližné náklady poskytnutých služeb;c) "dožadujícím orgánem" rozumí příslušný správní orgán, který byl pro tento účel určen stranou a který podává žádost o pomoc v celních záležitostech;d) "dožádaným orgánem" rozumí příslušný správní orgán, který byl pro tento účel určen stranou a který obdrží žádost o pomoc v celních záležitostech;e) "porušením" rozumí jakékoli porušení celních předpisů, jakož i pokus o jejich porušení.Článek 2Oblast působnosti1. Strany si vzájemně pomáhají v oblastech spadajících do jejich jurisdikce za účelem zajistit řádné uplatňování celních předpisů, zejména při prevenci, zjišťování a vyšetřování porušení celních předpisů, a to způsobem a za podmínek, které jsou stanoveny v tomto protokolu.2. Pomoc v celních záležitostech, jak je upravena v tomto protokolu, se vztahuje na správní orgány stran, které jsou příslušné pro provádění tohoto protokolu. Nejsou jí dotčeny předpisy, jimiž se řídí vzájemná pomoc v trestních věcech. Ani se nevztahuje na informace získané při výkonu pravomocí na základě žádosti soudního orgánu, pokud s tím tento orgán nesouhlasí.Článek 3Pomoc na žádost1. Na žádost dožadujícího orgánu mu dožádaný orgán poskytne všechny potřebné informace, které dožadujícímu orgánu umožní zajistit správné uplatňování celních předpisů, včetně informací o oznámených nebo plánovaných operacích, které porušují nebo by mohly porušovat tyto předpisy.2. Na žádost dožadujícího orgánu dožádaný orgán sdělí, zda zboží vyvezené z území jedné strany bylo řádně dovezeno na území druhé strany a v případě potřeby informuje o celním režimu tohoto zboží.3. Na žádost dožadujícího orgánu dožádaný orgán podnikne nezbytné kroky, které zajistí sledování:a) fyzických nebo právnických osob, u kterých existuje důvodné podezření, že porušují nebo porušily celní předpisy;b) míst, kde jsou sklady zboží zřízeny způsobem, který vyvolává důvodné podezření, že toto zboží je určeno pro operace porušující celní předpisy;c) pohybů zboží, které jsou oznámeny jako potenciálně podezřelé ze závažného porušování celních předpisů;d) dopravních prostředků, u kterých existuje důvodné podezření, že byly nebo mohou být použity při porušování celních předpisů.Článek 4Pomoc bez žádostiV souladu se svými právními předpisy


text: a ostatními právními nástroji si strany navzájem poskytnou pomoc, pokud se domnívají, že je to nezbytné pro správné uplatňování celních předpisů, zejména pokud získají informace, které se týkají:- operací, které porušily, porušují nebo by porušily tyto předpisy a které mohou být předmětem zájmu druhé smluvní strany,- nových způsobů nebo metod používaných při provádění těchto operací,- zboží, o kterém je známo, že je předmětem porušování celních předpisů;Článek 5Oznámení a doručeníNa žádost dožadujícího orgánu podnikne dožádaný orgán v souladu se svými právními předpisy všechny nezbytné kroky k tomu, aby zajistil:- doručení všech dokumentů,- oznámení všech rozhodnutí,které patří do působnosti tohoto protokolu, adresátovi pobývajícímu nebo usazenému na jeho území. V takovém případě se použije čl. 6 odst. 3.Článek 6Forma a obsah žádostí o pomoc1. Žádosti podle tohoto protokolu se podávají písemně. Jsou doloženy dokumenty, které jsou nezbytné pro vyhovění žádosti. V případě potřeby lze z důvodů naléhavosti přijmout i ústní žádost, která však musí být bezodkladně potvrzena písemně.2. Žádosti podle odstavce 1 obsahují tyto informace:a) dožadující orgán podávající žádost;b) požadované opatření;c) předmět a důvod žádosti;d) dotčené právní předpisy a jiné právní skutečnosti;e) co nejpřesnější a nejúplnější údaje o fyzických nebo právnických osobách, které jsou cílem šetření;f) přehled souvisejících skutečností a dosud provedených šetření, s výjimkou případů uvedených v článku 5.3. Žádosti se podávají v úředním jazyce dožádaného orgánu nebo v jazyce pro něj přijatelném.4. Pokud žádost nesplňuje formální náležitosti, lze žádat o její opravu nebo doplnění; lze však nařídit předběžná opatření.Článek 7Vyřizování žádosti1. Za účelem vyhovění žádosti o pomoc dožádaný orgán, nebo nemůže-li sám konat, správní útvar, kterému dožádaný orgán žádost předal, v rámci své působnosti a dostupných zdrojů postupuje tak, jako by jednal na vlastní popud nebo na žádost jiných orgánů téže strany, to znamená, že předá informace, které již má k dispozici, provede příslušná šetření nebo zajistí jejich provedení.2. Žádosti o pomoc se vyřizují v souladu s právními a správními předpisy dožádané strany.3. Náležitě zplnomocnění úředníci strany mohou se souhlasem druhé strany a za podmínek jí stanovených získat od úředníků dožádaného orgánu nebo jiného orgánu, za který dožádaný orgán odpovídá, informace o porušeních celních předpisů, přičemž takové informace dožadující orgán potřebuje pro účely tohoto protokolu.4. Úředníci strany se mohou se souhlasem druhé strany a za podmínek touto druhou stranou stanovených účastnit vyšetřování, která probíhají na území této druhé strany.Článek 8Forma předávaných informací1. Dožádaný orgán seznámí dožadující orgán s výsledky vyšetřování ve formě dokumentů, ověřených kopií, zpráv a podobně.2. Dokumenty podle odstavce 1 lze nahradit informacemi zpracovanými elektronickým zpracováním dat v jakékoliv formě a plnícími týž účel.Článek 9Výjimky z povinnosti poskytnout pomoc1. Strany mohou odmítnout poskytnutí pomoci uvedené v tomto protokolu, pokud by toto poskytnutí:a) pravděpodobně ohrozilo svrchovanost, veřejný pořádek, bezpečnost nebo jiné zásadní zájmy; nebob) se týkalo měnových nebo daňových předpisů jiných, než jsou předpisy upravující cla; neboc) představovalo porušení průmyslového, obchodního nebo profesního tajemství.2. Žádá-li dožadující orgán o pomoc, kterou by sám nemohl poskytnout, byl-li by o ni požádán, upozorní na tuto skutečnost ve své žádosti. O způsobu, jak naložit s takovou žádostí, rozhodne dožádaný orgán.3. Rozhodnutí o odmítnutí pomoci


text: a jeho odůvodnění se bezodkladně oznámí dožadujícímu orgánu.Článek 10Povinnost zachovávat důvěrnost1. Všechny informace sdělené v jakékoliv formě na základě tohoto protokolu jsou důvěrné povahy. Vztahuje se na ně závazek úředního utajení a požívají ochrany poskytované informacím stejného druhu podle příslušných právních předpisů strany, která je obdržela, a odpovídajících ustanovení platných pro orgány Společenství.2. Údaje vztahující se k osobám nesmějí být sděleny, lze-li důvodně dospět k závěru, že by poskytnutí nebo použití poskytnutých údajů bylo v rozporu se základními zásadami právními jedné ze stran, a zejména pokud by dotčená osoba utrpěla bezdůvodnou újmu. Na žádost sdělí přijímající strana poskytující straně, jak byly poskytnuté informace použity a jakého výsledku bylo docíleno.3. Údaje vztahující se k osobám lze poskytnout pouze celním orgánům a v případě potřeby trestního stíhání i státnímu zastupitelství a soudu. Jiné osoby nebo orgány mohou získat tyto informace pouze s předchozím souhlasem poskytujícího orgánu.4. Poskytující strana ověří správnost poskytovaných informací. Jakmile se zdá, že informace byla nepřesná nebo že měla být zničena, bude to přijímající straně ihned oznámeno. Tato strana je povinna provést opravu nebo zničení této informace.5. Dotčená osoba může na svou žádost získat informace o uložených údajích a o účelu jejich uložení; tím nejsou dotčeny případy, kdy převažuje veřejný zájem.Článek 11Použití informací1. Získané informace lze použít pouze pro účely tohoto protokolu a mohou být pro jiné účely použity v každé ze stran pouze s předchozím písemným souhlasem správního orgánu, který informace poskytl; tyto informace podléhají omezením, která tento orgán stanoví.2. Odstavec 1 nebrání využití informací v soudním nebo správním řízení, které je následně zahájeno pro porušení celních předpisů.3. Strany mohou ve svých protokolech, zprávách a svědeckých výpovědích a v soudním řízení a stíhání použít jako důkazy informace získané a dokumenty konzultované v souladu s tímto protokolem.Článek 12Znalci a svědciÚředník dožádaného orgánu může být pověřen, aby v mezích uděleného pověření vystoupil jako znalec nebo svědek v soudním nebo správním řízení týkajícím se záležitostí uvedených v tomto protokolu v jurisdikci druhé strany a aby předložil předměty, dokumenty nebo jejich ověřené kopie, kterých je pro řízení třeba. Předvolání k takovému řízení musí výslovně uvést, v jaké záležitosti a v jaké funkci nebo postavení bude úředník vyslechnut.Článek 13Náklady pomociStrany se vzdávají všech vzájemných nároků na náhradu nákladů vzniklých podle tohoto protokolu, s výjimkou případných nákladů na znalce a svědky a nákladů na tlumočníky a překladatele, kteří nejsou závislí na veřejné službě.Článek 14Provádění protokolu1. Provádění tohoto protokolu se svěřuje ústředním celním orgánům Kyrgyzské republiky na jedné straně a příslušným útvarům Komise Evropských společenství, případně celním orgánům členských států Evropské unie na straně druhé. Ty rozhodnou o všech praktických opatřeních a ujednáních, které jsou nezbytné pro provádění tohoto protokolu, přičemž vezmou v úvahu platné předpisy v oblasti ochrany údajů. Mohou doporučit příslušným orgánům změny, které by se v tomto protokolu měly provést.2. Strany se vzájemně konzultují a následně se informují o podrobnostech prováděcích předpisů, které jsou přijaty v souladu s ustanoveními tohoto protokolu.Článek 15Doplňková povaha protokolu1. Tento protokol doplňuje a nebrání používání jakýchkoli dohod o vzájemné pomoci, které byly nebo mohou být uzavřeny mezi


text: jedním nebo více členskými státy Evropské unie a Kyrgyzskou republikou. Nevylučuje ani, aby byla podle těchto dohod poskytována rozsáhlejší vzájemná pomoc.2. Aniž je dotčen článek 11, tyto dohody nezpůsobí újmu ustanovením Společenství, která upravují předávání informací získaných v celních záležitostech, na nichž by mohlo mít Společenství zájem, mezi příslušnými útvary Komise Evropských společenství a celními orgány členských států.--------------------------------------------------Závěrečný AktZplnomocnění zástupci EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ, EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ UHLÍ A OCELI A EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII,dále jen "Společenství",na jedné straně azplnomocnění zástupci KYRGYZSKÉ REPUBLIKYna straně druhé,kteří se sešli v Bruselu dne dvacátého osmého listopadu roku tisíc devět set devadesát šest k podpisu Prozatímní dohody o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím, Evropským společenstvím uhlí a oceli a Evropským společenstvím pro atomovou energii na straně jedné a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, dále jen "dohodu", přijali tyto dokumenty:Dohodu a protokol o vzájemné pomoci mezi správními orgány v celních záležitostech.Zplnomocnění zástupci Společenství a zplnomocnění zástupci Kyrgyzské republiky přijali níže uvedená společná prohlášení připojená k tomuto závěrečnému aktu:- Společné prohlášení k článku 7 dohody,- Společné prohlášení k článku 15 dohody,- Společné prohlášení k článku 28 dohody.Zplnomocnění zástupci Společenství dále vzali na vědomí níže uvedená prohlášení připojená k tomuto závěrečnému aktu:Prohlášení Kyrgyzské republiky o ochraně práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Hecho en Bruselas, el veintiocho de noviembre de mil novecientos noventa y seis.Udfærdiget i Bruxelles, den otteogtyvende november nitten hundrede og seksoghalvfems.Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten November neunzehnhundertsechsundneunzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είχοσι οκτώ Νοεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξιDone at Brussels on the twenty-eighth day of November in the year one thousand nine hundred and ninety-six.Fait à Bruxelles, le vingt-huit novembre mil neuf cent quatre-vingt-seize.Fatto a Bruxelles, addì ventotto novembre millenovecentonovantasei.Gedaan te Brussel, de achtentwintigste november negentienhonderd zesennegentig.Feito em Bruxelas, em vinte e oito de Novembro de mil novecentos e noventa e seis.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä marraskuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi.Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde november nittonhundranittiosex.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen puolestaFör Europeiska gemenskaperna--------------------------------------------------SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O ČLÁNKU 7Společenství a Kyrgyzská republika prohlašují, že znění ochranné doložky neposkytuje ochranné zacházení GATT.--------------------------------------------------SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ K ČLÁNKU 15Strany souhlasí s tím, že pro účely této dohody se za duševní, průmyslové a obchodní vlastnictví považují zejména autorská práva, včetně autorských práv k počítačovým programům a práva příbuzná, práva k patentům, průmyslovým vzorům, zeměpisným označením včetně označení původu, ochranným známkám výrobků a služeb, topografiím integrovaných obvodů a dále ochrana proti nekalé soutěži, jak je uvedena v článku 10bis Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví, a ochrana nezveřejněných informací o know-how.--------------------------------------------------SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ K ČLÁNKU 28Za účelem správného výkladu a jeho praktického používání se strany dohodly na tom, že výraz "zvlášť naléhavé případy" uvedený v článku 92 této dohody označuje případy jejího závažného porušení jednou ze stran. Za závažné porušení této dohody se považuje:a) vypovězení této dohody, které není přípustné podle obecných pravidel mezinárodního práva, nebob) porušení zásadních součástí této dohody uvedených v


text: článku 2.--------------------------------------------------JEDNOSTRANNÉ PROHLÁŠENÍ KYRGYZSKÉ REPUBLIKY O OCHRANĚ PRÁV DUŠEVNÍHO, PRŮMYSLOVÉHO A OBCHODNÍHO VLASTNICTVÍKyrgyzská republika prohlašuje, že:1. Do konce pátého roku od vstupu této dohody v platnost přistoupí Kyrgyzská republika k mnohostranným úmluvám o právech duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví, uvedeným v odstavci 2 tohoto prohlášení, jejichž smluvními stranami jsou členské státy Společenství nebo jež jsou na základě ustanovení těchto úmluv členskými státy de facto uplatňovány.2. Odstavec 1 tohoto prohlášení se vztahuje na tyto mnohostranné úmluvy:- Bernská úmluva o ochraně literárních a uměleckých děl (Pařížský akt, 1971),- Mezinárodní úmluva o ochraně výkonných umělců, výrobců zvukových záznamů a rozhlasových organizací (Řím, 1961),- Protokol k Madridské dohodě o mezinárodním zápisu ochranných známek (Madrid, 1989).- Niceská dohoda o mezinárodním třídění výrobků a služeb pro účely zápisu známek (Ženeva 1977 ve znění z roku 1979),- Budapešťská smlouva o mezinárodním uznávání uložení mikroorganismů účelům patentového řízení (1977, ve znění z roku 1980),- Mezinárodní smlouva na ochranu nových odrůd rostlin (Ženevský akt, 1978).3. Kyrgyzská republika potvrzuje význam, kterou přikládá závazkům vzniklým na základě následujících mnohostranných úmluv:- Pařížská úmluva na ochranu průmyslového vlastnictví (Stockholmský akt, 1967 a ve znění z roku 1979),- Madridská dohoda o mezinárodním zápisu ochranných známek (Stockholmský akt, 1967 a ve znění z roku 1979),- Smlouva o patentové spolupráci (Washington 1970, ve znění z roku 1979 a pozměněna 1984).4. Od vstupu této dohody v platnost poskytne Kyrgyzská republika společnostem a státním příslušníkům Společenství v oblasti uznávání a ochrany duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví zacházení, které není méně příznivé než zacházení poskytnuté kterékoliv třetí zemi na základě dvoustranných dohod.5. Ustanovení odstavce 4 se nevztahují na výhody poskytnuté Kyrgyzskou republikou třetí zemi na základě účinné vzájemnosti a na výhody poskytnuté Kyrgyzskou republikou jiné zemi bývalého SSSR.--------------------------------------------------


text:
 29.4.2011
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 110/35
 ROZHODNUTÍ č. 2/2011 VÝBORU VELVYSLANCŮ AKT-EU
 ze dne 16. března 2011
 o jmenování členů správní rady Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (CTA)
 (2011/260/EU)
 VÝBOR VELVYSLANCŮ AKT-EU,
 s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (dále jen „státy AKT“) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou (Benin) dne 23. června 2000 (1), ve znění poprvé pozměněném v Lucemburku dne 25. června 2005 (2) a revidovaném dohodou, kterou se podruhé mění uvedená dohoda o partnerství AKT-ES, podepsanou v Ougadougou dne 22. června 2010 (3), a zejména na čl. 3 odst. 5 přílohy III této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Rozhodnutím č. 3/2008 ze dne 22. května 2008 jmenoval Výbor velvyslanců AKT-ES členy správní rady Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (tři členy z EU a tři ze skupiny AKT) na funkční období pěti let s výhradou přezkumu po dvou a půl letech v případě členů ze skupiny AKT.
 (2)
 Rozhodnutím č. 5/2010 ze dne 26. července 2010 (4) byl po uvolnění jednoho místa za AKT jmenován nový člen.
 (3)
 Státy AKT vyjádřily po přezkumu složení správní rady záměr obnovit složení členů AKT ve správní radě ke dni 24. února 2011 pro zbytek stávajícího funkčního období a jmenovaly dva nové kandidáty.
 (4)
 Je proto nutné jmenovat dva nové členy správní rady,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Členy správní rady Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova jsou na místo dr. Wilsona A. SONGY a prof. Radjiskumara MOHANA jmenovány tyto osoby:
 —
 dr. Daoussa BICHARA CHERIF a dr. Faletoi Suavi TUILAEPA.
 Článek 2
 Po zbývající část funkčního období, tedy do 21. května 2013, proto správní radu CTA tvoří tyto osoby:
 —
 dr. Daoussa BICHARA CHERIF (Čad)
 —
 pan Kahijoro KAHUURE (Namibie)
 —
 dr. Faletoi Suavi TUILAEPA (Samoa)
 —
 prof. Raúl BRUNO DE SOUSA (Portugalsko)
 —
 prof. Eric TOLLENS (Belgie)
 —
 pan Edwin Anthony VOS (Nizozemsko).
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne 16. března 2011.
 Za Výbor velvyslanců AKT-EU
 předseda
 GYÖRKÖS P.
 (1) Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.
 (2) Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 27.
 (3) Úř. věst. L 287, 4.11.2010, s. 3. Dohoda prozatímně uplatňovaná na základě rozhodnutí č. 2/2010 (Úř. věst. L 287, 4.11.2010, s. 68).
 (4) Úř. věst. L 263, 6.10.2010, s. 14.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 12006E/PRO/11
 Smlouvy o zalozeni Evropského Společenství (Konsolidované znění) - D. Protokoly připojené ke Smlouvě o založení Evropského společenství - Protokol (č. 11) o statutu Evropské investiční banky (1957)
 Úřední věstník C 321 E , 29/12/2006 S. 0233 - 0248
 Protokol (č. 11)o statutu Evropské investiční banky (1957)VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,PŘEJÍCE SI stanovit statut Evropské investiční banky zmíněný v článku 266 Smlouvy,SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují k této smlouvě:Článek 1Evropská investiční banka, založená článkem 266 Smlouvy (dále jen "banka"), se zřizuje a vykonává své úkoly a činnost v souladu s touto smlouvou a tímto statutem.Sídlo banky určí vlády členských států vzájemnou dohodou.Článek 2Úkoly banky stanoví článek 267 Smlouvy.Článek 3 [1]V souladu s článkem 266 Smlouvy jsou členy banky:- Belgické království,- Česká republika,- Dánské království,- Spolková republika Německo,- Estonská republika,- Řecká republika,- Španělské království,- Francouzská republika,- Irsko,- Italská republika,- Kyperská republika,- Lotyšská republika,- Litevská republika,- Lucemburské velkovévodství,- Maďarská republika,- Republika Malta,- Nizozemské království,- Rakouská republika,- Polská republika,- Portugalská republika,- Republika Slovinsko,- Slovenská republika- Finská republika,- Švédské království,- Spojené království Velké Británie a Severního Irska.Článek 41. [2] Bance se přiděluje základní kapitál ve výši 163727670000 eur, který upíší členské státy v těchto částkách [***]:Německo | 26649532500 |Francie | 26649532500 |Itálie | 26649532500 |Spojené království | 26649532500 |Španělsko | 15989719500 |Belgie | 7387065000 |Nizozemsko | 7387065000 |Švédsko | 4900585500 |Dánsko | 3740283000 |Rakousko | 3666973500 |Polsko | 3635030500 |Finsko | 2106816000 |Řecko | 2003725500 |Portugalsko | 1291287000 |Česká republika | 1212590000 |Maďarsko | 1121583000 |Irsko | 935070000 |Slovensko | 408489500 |Slovinsko | 379429000 |Litva | 250852000 |Lucembursko | 187015500 |Kypr | 180747000 |Lotyšsko | 156192500 |Estonsko | 115172000 |Malta | 73849000 |Zúčtovací jednotkou bude euro zavedené jakožto jednotná měna členských států účastnících se třetí fáze Hospodářské a měnové unie. Rada guvernérů může na základě návrhu správní rady jednomyslným rozhodnout o změně definice zúčtovací jednotky.Členské státy odpovídají pouze do výše svého podílu upsaného a dosud nesplaceného základního kapitálu.2. Přijetím nového člena se zvyšuje upsaný základní kapitál o částku odpovídající vkladu nového člena.3. Rada guvernérů může jednomyslně rozhodnout o zvýšení upsaného základního kapitálu.4. Podíl na upsaném základním kapitálu nemůže být postoupen ani zastaven ani obstaven.Článek 51. Členské státy splatí upsaný základní kapitál do průměrné výše 5 % částek uvedených v čl. 4 odst. 1.2. V případě zvýšení upsaného základního kapitálu se Rada guvernérů může jednomyslně usnést na procentu, které musí být zaplaceno, a na způsobu této platby.3. Správní rada může požadovat splacení zbývající části upsaného základního kapitálu, pokud se toto splacení stane nutným, aby banka mohla dostát svým závazkům vůči svým věřitelům.Každý členský stát zaplatí částku úměrnou svému podílu na upisovaném základním kapitálu v měnách, které banka potřebuje ke splnění svých závazků.Článek 61. Rada guvernérů může kvalifikovanou většinou na návrh správní rady rozhodnout, že členské státy poskytnou bance zvláštní zúročitelné půjčky tehdy a v takové míře, v jaké bude banka takovou půjčku potřebovat k financování určitých projektů, jestliže správní rada prokáže, že banka není schopna opatřit si potřebné prostředky na kapitálových trzích za podmínek vhodných pro povahu a předmět


text: projektů, které mají být financovány.2. Zvláštní půjčky lze požadovat teprve po započetí čtvrtého roku po vstupu Smlouvy v platnost. Nesmějí přesáhnout 400 milionů zúčtovacích jednotek celkem nebo 100 milionů zúčtovacích jednotek ročně.3. Doba trvání zvláštních půjček bude stanovena úměrně k době trvání úvěrů nebo záruk, které banka hodlá s pomocí těchto půjček poskytnout; nesmí přesáhnout 20 let. Rada guvernérů může kvalifikovanou většinou na návrh správní rady rozhodnout, že zvláštní půjčky budou splaceny dříve.4. Zvláštní půjčky jsou úrokovány 4 % ročně, jestliže Rada guvernérů s přihlédnutím k vývoji a k úrovni úrokových sazeb na kapitálových trzích nerozhodne o stanovení jiné sazby.5. Zvláštní půjčky poskytnou členské státy v poměru svých podílů na upsaném základním kapitálu; uhradí je ve své národní měně během šesti měsíců poté, co byly vyzvány.6. V případě likvidace banky budou zvláštní půjčky členských států splaceny až po vyrovnání ostatních dluhů banky.Článek 71. V případě, že se přepočítací koeficient mezi měnou jednoho členského státu a zúčtovací jednotkou stanovenou v článku 4 sníží, upraví tento stát výši svého podílu na základním kapitálu splaceného ve své národní měně úměrně změně přepočítacího koeficientu tím, že provede ve prospěch banky dodatečnou vyrovnávací platbu.2. V případě, že se přepočítací koeficient mezi měnou jednoho členského státu a zúčtovací jednotkou stanovenou v článku 4 zvýší, upraví se výše podílu na základním kapitálu splaceného tímto státem v jeho národní měně úměrně změně přepočítacího koeficientu tím, že banka provede zpětnou platbu ve prospěch tohoto státu.3. Pro účely tohoto článku se přepočítacím koeficientem mezi měnou členských států a zúčtovací jednotkou stanovenou v článku 4 rozumí přepočítací koeficient mezi touto zúčtovací jednotkou a touto měnou založený na tržních kurzech.4. Rada guvernérů může na návrh správní rady jednomyslným rozhodnutím změnit metodu přepočtu částek vyjádřených v zúčtovacích jednotkách na národní měny a naopak.Dále může na návrh správní rady jednomyslným rozhodnutím vymezit metodu pro úpravy základního kapitálu podle odstavců 1 a 2; vypořádání úprav se provádí nejméně jednou ročně.Článek 8Banku spravuje a řídí Rada guvernérů, správní rada a řídící výbor.Článek 91. Radu guvernérů tvoří ministři určení členskými státy.2. Rada guvernérů vydává obecné směrnice týkající se úvěrové politiky banky, zejména pokud jde o cíle, o jejichž dosažení bude třeba usilovat při postupném uskutečňování společného trhu.Rada guvernérů dbá na provádění těchto směrnic.3. Rada guvernérů mimo jiné:a) rozhoduje o zvýšení upsaného základního kapitálu podle čl. 4 odst. 3 a čl. 5 odst. 2;b) vykonává pravomoci uvedené v článku 6 v otázce zvláštních půjček;c) vykonává pravomoci uvedené v článcích 11 a 13, pokud jde o jmenování a zbavení úřadu členů správní rady a řídícího výboru a dalších osob podle čl. 13 odst. 1 druhého pododstavce;d) povoluje výjimku uvedenou v čl. 18 odst. 1;e) schvaluje výroční zprávu vypracovanou správní radou;f) schvaluje roční rozvahu, jakož i výkaz zisků a ztrát;g) vykonává pravomoci a povinnosti uvedené v článcích 4, 7, 14, 17, 26 a 27;h) schvaluje jednací řád banky.4. Rada guvernérů má pravomoc přijímat jednomyslně v rámci Smlouvy a tohoto statutu veškerá rozhodnutí, která se týkají zastavení činnosti banky a její případné likvidace.Článek 10Nestanoví-li tento statut jinak, přijímá Rada guvernérů rozhodnutí


text: prostou většinou svých členů. Tato většina musí představovat alespoň 50 % upsaného základního kapitálu. Hlasování Rady guvernérů se řídí ustanoveními článku 205 Smlouvy.Článek 111. Správní rada má výlučnou pravomoc rozhodovat o poskytování úvěrů a záruk a o uzavírání půjček; stanoví úrokové míry půjček a poplatky ze záruk; dozírá na řádnou správu banky; zajišťuje, že banka bude řízena v souladu s ustanoveními této smlouvy a tohoto statutu, jakož i s obecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.Na konci účetního období je povinna podat Radě guvernérů zprávu a po schválení ji uveřejnit.2. [4] Správní rada je složena z 26 řádných členů a 16 zastupujících členů.Řádné členy jmenuje na dobu pěti let Rada guvernérů, přičemž každý členský stát nominuje jednoho řádného člena a jeden řádný člen je nominován Komisí.Zastupující členy jmenuje na dobu pěti let Rada guvernérů takto:- dva zastupující členy nominované Spolkovou republikou Německo,- dva zastupující členy nominované Francouzskou republikou,- dva zastupující členy nominované Italskou republikou,- dva zastupující členy nominované Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska,- jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Španělského království a Portugalské republiky,- jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Belgického království, Lucemburského velkovévodství a Nizozemského království,- jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Dánského království, Řecké republiky a Irska,- jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království,- tři zastupující členy nominované vzájemnou dohodou České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky,- jednoho zastupujícího člena nominovaného Komisí.Správní rada kooptuje šest odborníků bez hlasovacího práva: tři z nich jako řádné členy a tři jako zastupující členy.Řádní i zastupující členové mohou být jmenováni opakovaně.Zastupující členové se mohou účastnit schůzí správní rady. Zastupující členové nominovaní některým státem, vzájemnou dohodou několika států nebo Komisí mohou podle příslušnosti nahradit řádné členy nominované tímto státem, jedním z těchto států nebo Komisí. Zastupující členové nemají hlasovací právo, ledaže zastupují jednoho nebo více řádných členů nebo pokud k tomu byli zmocněni v souladu s čl. 12 odst. 1.Předseda, nebo v jeho nepřítomnosti jeden z místopředsedů řídícího výboru, předsedá schůzi správní rady, avšak neúčastní se hlasování.Členové správní rady jsou vybíráni z osob, které poskytují veškeré záruky způsobilosti a nezávislosti; odpovídají pouze bance.3. Odvolat řádného člena správní rady může Rada guvernérů rozhodnutím přijatým kvalifikovanou většinou, a to pouze v případě, že již nesplňuje podmínky nutné k výkonu funkce.Neschválení výroční zprávy vede k odstoupení správní rady.4. Uvolní-li se místo v důsledku smrti, individuálního nebo kolektivního odstoupení anebo odvolání, bude místo znovu obsazeno podle pravidel stanovených v odstavci 2. Kromě celkové obměny se uvolněná místa obsazují na zbytek funkčního období.5. Rada guvernérů stanoví odměny členům správní rady. Určí jednomyslným rozhodnutím, jaká činnost je neslučitelná s funkcemi řádného nebo zastupujícího člena.Článek 121. Každý řádný člen má ve správní radě jeden hlas. Své hlasovací právo může bez omezení delegovat způsobem uvedeným v jednacím řádu banky.2. [5] Nestanoví-li tento statut jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nejméně třetinou svých členů s hlasovacím právem, kteří představují alespoň 50 % upsaného základního kapitálu. Pro dosažení kvalifikované většiny je třeba 18 hlasů


text: a 68 % upsaného základního kapitálu. Jednací řád banky určuje kvórum nutné k platnosti usnesení správní rady.Článek 131. [6] Řídící výbor se skládá z předsedy a osmi místopředsedů jmenovaných Radou guvernérů na návrh správní rady na dobu šesti let. Mohou být jmenováni opakovaně.Rada guvernérů může jednomyslným rozhodnutím změnit počet členů řídícího výboru.2. Rada guvernérů může kvalifikovanou většinou na návrh správní rady přijatý rovněž kvalifikovanou většinou rozhodnout o odvolání člena řídícího výboru.3. Řídící výbor zajišťuje pod dohledem předsedy a pod kontrolou správní rady vedení běžných obchodů banky.Připravuje rozhodnutí správní rady, zejména pokud jde o uzavírání půjček a poskytování úvěrů a záruk; zajišťuje provádění těchto rozhodnutí.4. Řídící výbor přijímá svá stanoviska k návrhům na poskytnutí půjček a záruk, jakož i k návrhům uzavření půjček, většinou hlasů.5. Rada guvernérů určuje odměnu členů řídícího výboru a stanoví, jaké činnosti jsou neslučitelné s jejich funkcí.6. Předseda, v případě jeho nepřítomnosti jeden z místopředsedů, zastupuje banku v soudních i mimosoudních věcech.7. Úředníci a jiní zaměstnanci banky jsou podřízeni předsedovi. Předseda je přijímá a propouští. Při výběru zaměstnanců je povinen přihlížet nejen k osobním schopnostem a odborné kvalifikaci, ale i k spravedlivému zastoupení státních příslušníků členských států.8. Řídící výbor a zaměstnanci banky odpovídají pouze bance a vykonávají své funkce zcela nezávisle.Článek 141. Výbor složený ze tří členů jmenovaných Radou guvernérů na základě jejich způsobilosti každoročně prověřuje, zda jsou operace a účetnictví banky řádně vedeny.2. Tento výbor potvrzuje, že rozvaha a výkaz zisků a ztrát jsou v souladu s účetními záznamy a doklady a že správně vyjadřují situaci banky, pokud jde o její aktiva a pasiva.Článek 15Banka jedná s každým členským státem prostřednictvím orgánu, který tento stát určí. Při provádění finančních operací se obrací na emisní banku příslušného členského státu nebo na jiné finanční orgány, které tento stát schválil.Článek 161. Banka spolupracuje se všemi mezinárodními organizacemi, jež vyvíjejí činnost v obdobných oblastech.2. Banka naváže veškerá spojení potřebná pro spolupráci s bankovními a finančními orgány zemí, ve kterých provádí své operace.Článek 17Na žádost některého členského státu nebo Komise anebo z úřední povinnosti Rada guvernérů vykládá nebo doplňuje směrnice, které vydala na základě článku 9 tohoto statutu, a to za podmínek, za jakých byly přijaty.Článek 181. V rámci úkolů vytyčených v článku 267 Smlouvy poskytuje banka úvěry svým členům nebo podnikům soukromého či veřejného práva na investiční projekty, které mají být uskutečněny na evropském území členských států, pokud prostředky z jiných zdrojů nejsou za přiměřených podmínek dosažitelné.Nicméně na základě výjimky udělené jednomyslně Radou guvernérů na návrh správní rady může banka poskytnout úvěry na investiční projekty, které mají být uskutečněny zcela nebo zčásti mimo evropské území členských států.2. Jestliže je to možné, je poskytnutí půjčky vázáno podmínkou, že současně bude použito též jiných prostředků financování.3. Jestliže půjčka nebyla poskytnuta členskému státu, ale jinému podniku nebo samosprávnému celku, podmíní banka poskytnutí této půjčky buď zárukou členského státu, na jehož území bude projekt uskutečněn, nebo jinými dostatečnými zárukami.4. Banka může poskytnout záruku na půjčky uzavřené podniky soukromého či veřejného práva anebo samosprávnými celky k provedení operací uvedených v článku 267 Smlouvy.5. Úhrnná částka


text: nesplacených půjček a záruk poskytnutých bankou nesmí převýšit 250 % částky upsaného základního kapitálu.6. Banka se zajišťuje proti riziku změny kurzů tím, že ke smlouvám o půjčkách a zárukách připojí doložky, které bude považovat za vhodné.Článek 191. Úroková míra půjček a poplatky ze záruk, které má banka poskytnout, musí být přizpůsobovány podmínkám převládajícím na kapitálovém trhu a musí být propočítány tak, aby banka z jejich výnosů plnila své závazky, kryla své náklady a podle článku 24 vytvořila rezervní fond.2. Banka nepovoluje snížení úrokové míry. V případě, že snížení úrokové míry je žádoucí vzhledem ke zvláštní povaze projektu, který má být financován, může příslušný členský stát nebo třetí strana udělit bonifikaci úroku, pokud je udělení této bonifikace slučitelné s pravidly stanovenými v článku 87 Smlouvy.Článek 20Při poskytování půjček a záruk zachovává banka tyto zásady:1. Dbá, aby její prostředky byly používány co nejúčelněji v zájmu Společenství.Může poskytnout půjčky nebo záruky pouze:a) jestliže splácení úroků a umořování je kryto ziskem z podnikání, pokud jde o projekty prováděné podniky ve výrobním odvětví, anebo jestliže je zajištěno závazkem, který převzal stát, v němž se projekt uskutečňuje, či jiným způsobem, pokud jde o ostatní projekty;b) a jestliže provedení projektu přispívá ke zvýšení obecné hospodářské produktivity a působí příznivě k vytvoření společného trhu.2. Nesmí nabývat žádné podíly v podnicích ani přijímat žádnou odpovědnost za jejich řízení, ledaže by to vyžadovala ochrana jejích práv a bylo tak zajištěno splacení její pohledávky.3. Může postupovat své pohledávky na kapitálovém trhu a požadovat za tím účelem od svých dlužníků vydání dluhopisů nebo jiných cenných papírů.4. Ani banka, ani členské státy nesmí stanovovat podmínky, podle kterých by měly být částky z jejích půjček použity na území určitého členského státu.5. Může vázat poskytnutí půjček na podmínku, že se uskuteční mezinárodní veřejná soutěž.6. Nefinancuje zcela ani zčásti žádný projekt, s nímž nesouhlasí členský stát, na jehož území má být tento projekt uskutečněn.Článek 211. Žádosti o půjčku nebo záruku se mohou podávat bance buď prostřednictvím Komise, nebo prostřednictvím členského státu, na jehož území bude projekt uskutečněn. Podniky se mohou na banku obracet se žádostí o půjčku nebo záruku také přímo.2. Jestliže se žádost podává prostřednictvím Komise, bude předložena k vyjádření členskému státu, na jehož území bude projekt uskutečněn. Jestliže se žádost podává prostřednictvím státu, bude předložena k vyjádření Komisi. Jestliže žádost podává přímo podnik, bude předložena danému členskému státu i Komisi.Dotyčné členské státy a Komise musí podat svá vyjádření ve lhůtě dvou měsíců. Neobdrží-li v této lhůtě vyjádření, může mít banka za to, že příslušný projekt nevyvolává námitek.3. Správní rada rozhoduje o žádostech o půjčku nebo záruku, které jí předložil řídící výbor.4. Řídící výbor zkoumá, zda žádosti o půjčku nebo záruku, které mu byly předloženy, jsou v souladu s tímto statutem, zejména se článkem 20. Jestliže se řídící výbor vysloví pro poskytnutí půjčky nebo záruky, předloží správní radě návrh smlouvy; své kladné stanovisko může vázat na podmínky, které považuje za podstatné. Jestliže se řídící výbor vysloví proti poskytnutí půjčky nebo záruky, předloží správní radě příslušné podklady spolu se svým vyjádřením.5. V případě záporného stanoviska řídícího


text: výboru může správní rada poskytnout danou půjčku nebo záruku pouze jednomyslným rozhodnutím.6. V případě záporného stanoviska Komise může správní rada poskytnout danou půjčku nebo záruku pouze jednomyslným rozhodnutím, přičemž člen ustanovený do své funkce na základě jmenování Komisí se zdrží hlasování.7. V případě záporného stanoviska řídícího výboru i Komise nemůže správní rada danou půjčku nebo záruku poskytnout.Článek 221. Banka si prostředky potřebné k plnění svých úkolů půjčuje na mezinárodním kapitálovém trhu.2. Banka si může půjčit na kapitálovém trhu některého členského státu v rámci právních předpisů upravujících vnitrostátní emise nebo, nejsou-li takové předpisy v členském státě, na základě porady a dosažení dohody s daným členským státem o zamýšlené půjčce.Příslušné orgány členského státu mohou odmítnout souhlas jen tehdy, hrozí-li kapitálovému trhu tohoto státu vážné poruchy.Článek 231. Banka může použít volně použitelných prostředků, které bezprostředně nepotřebuje ke krytí svých závazků, takto:a) může investovat na peněžních trzích;b) může s výhradou čl. 20 odst. 2 nakupovat a prodávat cenné papíry, které vydala buď sama, nebo její dlužníci;c) může provádět jakékoli jiné finanční operace, které se vztahují k předmětu její činnosti.2. S výhradou ustanovení článku 25 provádí banka při správě svých investic jen takovou devizovou arbitráž, kterou přímo vyžaduje uskutečňování jejích půjček nebo plnění jejích závazků z půjček, které uzavřela, nebo záruk, které poskytla.3. V oblastech zmíněných v tomto článku působí banka ve shodě s příslušnými orgány nebo emisní bankou členských států.Článek 241. Postupně bude vytvořen rezervní fond až do výše 10 % upsaného základního kapitálu. Odůvodňuje-li to stav závazků banky, může správní rada rozhodnout o zřízení dodatečných rezerv. Dokud tento rezervní fond nebude plně vytvořen, budou do něj odváděny:a) příjmy z úroků z půjček, které banka poskytla z částek, jež mají členské státy platit podle článku 5;b) příjmy z úroků z půjček, které banka poskytla z částek získaných splacením půjček podle písmene a),pokud těchto příjmů z úroků není třeba k plnění závazků nebo ke krytí nákladů banky.2. Prostředky rezervního fondu musí být investovány tak, aby mohly být kdykoli použity v souladu s účelem tohoto fondu.Článek 251. Banka je vždy oprávněna převádět pohledávky v měně jednoho členského státu do měny některého jiného členského státu, aby mohla provádět finanční operace odpovídající jejímu předmětu činnosti, tak jak je stanoven v článku 267 Smlouvy s přihlédnutím k článku 23 tohoto statutu. Banka se podle možností zdrží provádění takových převodů, má-li volné nebo uvolnitelné pohledávky v měně, kterou potřebuje.2. Banka může směnit pohledávky, jež má v měně členského státu, za prostředky v měně třetích zemí jen se souhlasem tohoto členského státu.3. Banka může volně nakládat s částí svého základního kapitálu splaceného ve zlatě nebo volně směnitelných měnách, jakož i s devizami půjčenými na trzích mimo Společenství.4. Členské státy se zavazují, že dlužníkům banky dají k dispozici prostředky v cizích měnách potřebné ke splácení jistiny a úroků z půjček poskytnutých nebo zajištěných bankou na projekty, které mají být uskutečněny na jejich území.Článek 26Jestliže některý členský stát neplní své členské povinnosti vyplývající z tohoto statutu, zejména povinnost splatit svůj podíl nebo své zvláštní půjčky, anebo povinnost zajistit splácení úroků a umořování svých


text: půjček, může Rada guvernérů rozhodnutím přijatým kvalifikovanou většinou zastavit poskytování půjček nebo záruk tomuto členskému státu nebo jeho státním příslušníkům.Toto rozhodnutí nezbavuje stát ani jeho státní příslušníky jejich povinností vůči bance.Článek 271. Jestliže Rada guvernérů rozhodne zastavit činnost banky, bude neprodleně ukončen veškerý provoz s výjimkou operací nutných k řádnému použití, ochraně a zachování majetku, jakož i k vyrovnání závazků.2. V případě likvidace jmenuje Rada guvernérů likvidátory a vydá jim pokyny k provedení likvidace.Článek 281. Banka požívá v každém členském státě nejširší právní způsobilost přiznávanou právnickým osobám příslušným vnitrostátním právem; může zejména nabývat a zcizovat movitý majetek a nemovitosti a vystupovat před soudem.[Viz rovněž čl. 9 odst. 4 Amsterodamské smlouvy, který zní:Evropská společenství požívají na území členských států výsad a imunit nezbytných k plnění svých úkolů za podmínek stanovených v protokolu uvedeném v odstavci 5. Totéž platí pro Evropskou centrální banku, Evropský měnový institut a Evropskou investiční banku.]2. Majetek banky nesmí být žádnou formou zabaven nebo vyvlastněn.Článek 29Spory mezi bankou na jedné straně a jejími věřiteli, dlužníky nebo třetími stranami na druhé straně rozhodují příslušné vnitrostátní soudy, s výhradou pravomocí přiznaných Soudnímu dvoru.Banka si zvolí svůj obecný soud v každém členském státě. Může však v kterékoli smlouvě provést zvláštní volbu obecného soudu nebo sjednat rozhodčí řízení.Majetek a pohledávky banky mohou být zabaveny nebo se stát předmětem výkonu rozhodnutí pouze na příkaz soudu.Článek 301. Rada guvernérů může jednomyslným rozhodnutím zřídit Evropský investiční fond s právní subjektivitou a finanční samostatností, k jehož zakládajícím členům bude patřit banka.2. Rada guvernérů přijímá jednomyslně stanovy Evropského investičního fondu. Stanovy určí zejména cíle, složení, základní kapitál, členy, finanční zdroje, intervenční nástroje, pravidla auditu a vztahy mezi orgány banky a fondu.3. Aniž je dotčen čl. 20 odst. 2, je banka oprávněna podílet se na řízení fondu a přispívat k jeho upsanému základnímu kapitálu do výše stanovené jednomyslným rozhodnutím Rady guvernérů.4. Evropské společenství se může stát členem fondu a přispívat k jeho upsanému základnímu kapitálu. Finanční instituce, které mají zájem na dosahování cílů fondu, mohou být vyzvány, aby se staly jeho členy.5. Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství se vztahuje také na fond, členy jeho orgánů při výkonu jejich funkcí a na jeho zaměstnance.Fond je mimo jiné osvobozen od veškerých daní a jiných poplatků v souvislosti se zvyšováním jeho základního kapitálu a veškerých formalit, které s tím jsou spojeny ve státě, v němž má sídlo. Jeho zrušení a likvidace nepodléhá daním ani jiným poplatkům. Činnost fondu a jeho orgánů vykonávaná v souladu se stanovami nepodléhá žádné dani z obratu.Na dividendy, kapitálové zisky nebo jiné druhy příjmů vyplývající z fondu, na které mají nárok jiní členové než Evropské společenství a banka, se však nadále vztahují příslušné daňové předpisy.6. Soudní dvůr má v mezích níže stanovených pravomoc rozhodovat spory týkající se opatření přijatých orgány fondu. Kterýkoli člen fondu v tomto postavení nebo členské státy mohou podat žalobu proti těmto opatřením za podmínek stanovených v článku 230 Smlouvy.V Římě dne dvacátého pátého března tisíc devět set padesát sedm.[1] Článek změněn protokolem č. 1 k aktu o přistoupení z roku 2003.


text: Viz dodatek na konci této publikace.[2] Odstavec změněn protokolem č. 1 k aktu o přistoupení z roku 2003. Viz dodatek na konci této publikace.[***] Údaje uvedené pro nové členské státy jsou orientační a zakládají se na odhadu údajů za rok 2002 zveřejněných Eurostatem (Nový Cronos).[4] Odstavec změněn protokolem č. 1 k aktu o přistoupení z roku 2003. Viz dodatek na konci této publikace.[5] Odstavec změněn protokolem č. 1 k aktu o přistoupení z roku 2003.[6] Odstavec změněn protokolem č. 1 k aktu o přistoupení z roku 2003.--------------------------------------------------


text:
 30.10.2020
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 360/66
 Pouze původní texty EHK/OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Je zapotřebí ověřit si status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost v nejnovější verzi dokumentu EHK/OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Předpis OSN č. 152 – Jednotná ustanovení pro schvalování motorových vozidel z hlediska vyspělého systému nouzového brzdění (AEBS) pro vozidla kategorií M1 a N1 [2020/1597]
 Zahrnuje veškerá platná znění až po:
 doplněk 1 k sérii změn 01 – datum vstupu v platnost: 3. ledna 2021
 Tento dokument slouží výhradně jako dokumentační nástroj. Rozhodná a právně závazná znění jsou:
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2019/61
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2020/10 a
 —
 ECE/TRANS/WP.29/2020/69
 OBSAH
 PŘEDPIS
 1.
 Oblast působnosti
 2.
 Definice
 3.
 Žádost o schválení
 4.
 Schválení
 5.
 Specifikace
 6.
 Zkušební postup
 7.
 Změna typu vozidla a rozšíření schválení
 8.
 Shodnost výroby
 9.
 Postihy za neshodnost výroby
 10.
 Definitivní ukončení výroby
 11.
 Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a názvy a adresy schvalovacích orgánů
 PŘÍLOHY
 1
 Sdělení
 2
 Uspořádání značek schválení
 3
 Zvláštní požadavky týkající se bezpečnostních hledisek elektronických řídicích systémů
 Úvod
 Cílem tohoto předpisu je stanovit jednotná ustanovení pro vyspělé systémy nouzového brzdění (AEBS) montované do vozidel kategorií M1 a N1, která jsou používána především v podmínkách městského provozu.
 Systém musí automaticky detekovat možnost srážky při jízdě vpřed, upozornit řidiče vhodným výstražným signálem, aktivovat brzdový systém vozidla a zpomalit vozidlo, aby se zabránilo nárazu nebo zmírnila jeho závažnost v případě, že řidič na výstražný signál nezareaguje.
 V případě poruchy v systému nesmí být bezpečný provoz vozidla ohrožen.
 Během jakékoli činnosti systému může řidič kdykoliv záměrným úkonem, např. zásahem do řízení nebo použitím funkce „kick-down“, převzít kontrolu a systém deaktivovat.
 V postupu schválení typu nemohou být na základě tohoto předpisu zahrnuty všechny podmínky provozu a vlastnosti infrastruktury. Uznává se, že výkonností požadovaných v tomto předpise nelze dosáhnout za všech podmínek (výkonnost systému může ovlivnit stav vozidla, adheze vozovky, povětrnostní podmínky, horší stav silniční infrastruktury, dopravní scénáře atd.). Skutečné podmínky a vlastnosti reálného prostředí by neměly vést k falešným výstražným signálům či neopodstatněnému brzdění, které by řidiče přiměly k deaktivaci systému.
 Tento předpis platí pro již namontované systémy. Nebrání smluvním stranám v nařízení povinné montáže AEBS schváleného podle tohoto předpisu.
 1. OBLAST PŮSOBNOSTI
 Tento předpis se vztahuje na schválení vozidel kategorií M1 a N1 (1) z hlediska jejich palubního systému
 a)
 k zabránění srážce se zadní částí osobního automobilu ve stejném jízdním pruhu nebo zmírnění závažnosti takové srážky;
 b)
 k zabránění srážce s chodcem nebo ke zmírnění závažnosti takové srážky.
 2. DEFINICE
 Pro účely tohoto předpisu:
 2.1
 „Vyspělým systémem nouzového brzdění (AEBS)“ se rozumí systém, který dokáže automaticky zjistit bezprostřední hrozbu srážky při jízdě vpřed, aktivovat brzdový systém vozidla a zpomalit vozidlo s cílem zabránit srážce nebo ji zmírnit.
 2.2
 „Nouzovým brzděním“ se rozumí požadavek na brzdění vyslaný systémem AEBS do systému provozního brzdění vozidla.
 2.3
 „Výstrahou před srážkou“ se rozumí výstraha vyslaná systémem AEBS řidiči, jakmile systém AEBS zjistí hrozbu srážky při jízdě vpřed.
 2.4
 „Typem vozidla


text:
z hlediska jeho vyspělého systému nouzového brzdění“ se rozumí kategorie vozidel, která se vzájemně neliší v takových zásadních hlediscích, jako jsou:
 a)
 vlastnosti vozidla, které významným způsobem ovlivňují výkonnost systému AEBS;
 b)
 typ a konstrukce vyspělého systému nouzového brzdění.
 2.5
 „Zkoušeným vozidlem“ se rozumí vozidlo, které je zkoušeno.
 2.6
 „Měkkým cílem“ se rozumí cíl, který v případě srážky utrpí minimální škodu a způsobí minimální škodu zkoušenému vozidlu.
 2.7
 „Cílovým objektem –
 vozidlem“ se rozumí cíl, který představuje vozidlo.
 2.8
 „Cílovým objektem – chodcem“ se rozumí měkký cíl, který představuje chodce.
 2.9
 „Společnou plochou“ se rozumí plocha, na níž mohou být zobrazeny nejméně dvě informační funkce (např. symbol), nikoliv však současně.
 2.10
 „Samočinnou kontrolou“ se rozumí integrovaná funkce, jež průběžně kontroluje, zda nedošlo k poruše systému, přinejmenším v době, kdy je systém aktivní.
 2.11
 „Dobou do srážky (TTC)“ se rozumí doba, jež se rovná podílu podélné vzdálenosti (ve směru jízdy zkoušeného vozidla) mezi zkoušeným vozidlem a cílem a podélné relativní rychlosti zkoušeného vozidla a cíle v jakémkoli okamžiku.
 2.12
 „Suchou vozovkou“ se rozumí vozovka se jmenovitým maximálním brzdným koeficientem 0,9.
 2.13
 „Maximálním brzdným koeficientem (PBC)“: se rozumí koeficient tření mezi pneumatikou a povrchem vozovky změřený při maximálním zpomalení odvalující se pneumatiky.
 2.14
 „Kalibrací“ se rozumí proces nastavení odezvy měřícího systému, tak aby se jeho výstupní hodnoty shodovaly s referenčními signály v příslušném rozsahu.
 2.15
 „Hmotností vozidla v provozním stavu“ se rozumí hmotnost nenaloženého vozidla s karoserií, včetně chladicího média, olejů, 90 procent paliva, 100 procent jiných tekutin, řidiče (75 kg), avšak bez odpadní vody, nářadí, náhradního kola.
 2.16
 „Nenaloženým vozidlem“ se rozumí hmotnost v provozním stavu s dodatečnou hmotností nejvýše 125 kg. Tato dodatečná hmotnost zahrnuje měřicí zařízení a případnou druhou osobu na předním sedadle odpovědnou za zaznamenávání výsledků.
 2.17
 „Naloženým vozidlem“ se rozumí, pokud není uvedeno jinak, vozidlo naložené tak, že dosahuje své „maximální hmotnosti“.
 2.18
 „Maximální hmotností“ se rozumí maximální technicky přípustná hmotnost podle prohlášení výrobce (tato hmotnost může být vyšší, než je „maximální přípustná hmotnost“ stanovená vnitrostátním orgánem).
 3. ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ
 3.1
 Žádost o schválení typu vozidla z hlediska vyspělého systému nouzového brzdění podává výrobce vozidla nebo jeho pověřený zástupce.
 3.2
 K žádosti musí být ve třech vyhotoveních připojeny níže uvedené dokumenty:
 3.2.1
 Popis typu vozidla, pokud jde o položky uvedené v bodě 2.4, se souborem dokumentace, který podává informace o základní koncepci vyspělého systému nouzového brzdění a o prostředcích, kterými je spojen s ostatními systémy vozidla nebo kterými přímo ovládá výstupní proměnné. Uvádějí se čísla a/nebo symboly identifikující typ vozidla.
 3.3
 Technické zkušebně provádějící schvalovací zkoušky se předá vozidlo, které představuje typ vozidla, jenž má být schválen.
 4. SCHVÁLENÍ
 4.1
 Schválení vozidla se udělí v případě, že typ vozidla předaný ke schválení podle tohoto předpisu splňuje požadavky bodu 5.
 4.2
 Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení; první dvě číslice (v současnosti 00, což odpovídá sérii změn 00) udávají sérii změn zahrnující nejnovější podstatné technické změny předpisu v době udělení schválení. Táž smluvní strana nesmí udělit stejné číslo témuž typu vozidla vybavenému jiným typem AEBS, nebo


text:
jinému typu vozidla.
 4.3
 Oznámení o schválení nebo odmítnutí či odnětí schválení podle tohoto předpisu se sdělí smluvním stranám dohody prostřednictvím formuláře, který je v souladu se vzorem v příloze 1, a dokumentace poskytnuté žadatelem ve formátu nepřesahujícím A4 (210 × 297 mm) nebo složených v tomto formátu a ve vhodném měřítku nebo elektronickém formátu.
 4.4
 Na každé vozidlo, které je shodné s typem vozidla schváleným podle tohoto předpisu, se viditelně a na snadno přístupném místě uvedeném ve formuláři schválení umístí mezinárodní značka schválení typu, která odpovídá vzoru popsanému v příloze 2 a sestává z:
 4.4.1
 písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila; (2)
 4.4.2
 čísla tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení vpravo od kružnice předepsané v bodě 4.4.1.
 4.5
 Vyhovuje-li vozidlo typu vozidla schválenému podle jednoho nebo více dalších předpisů připojených k dohodě v zemi, která udělila schválení typu podle tohoto předpisu, není třeba symbol předepsaný v bodě 4.4.1 opakovat; v takovém případě se čísla předpisu a schválení a doplňkové symboly uvedou ve svislých sloupcích umístěných vpravo od symbolu předepsaného v bodě 4.4.1.
 4.6
 Značka schválení typu musí být jasně čitelná a nesmazatelná.
 4.7
 Značka schválení typu musí být umístěna v blízkosti štítku s údaji o vozidle nebo na tomto štítku.
 5. SPECIFIKACE
 5.1
 Obecné požadavky
 5.1.1
 Každé vozidlo vybavené systémem AEBS, které odpovídá definici v bodě 2.1 musí splňovat požadavky na výkonnost stanovené v bodech 5.1 až 5.6.2 tohoto předpisu, požadavky předpisu OSN č. 13-H ve znění série změn 01 v případě vozidel kategorií M1 a N1 nebo předpisu OSN č. 13 ve znění série změn 11 v případě vozidel kategorie N1 a musí být vybaveno protiblokovací funkcí v souladu s požadavky na účinnost uvedenými v příloze 6 předpisu OSN č. 13-H ve znění série změn 01 nebo přílohy 13 předpisu OSN č. 13 ve znění série změn 11.
 5.1.2
 Účinnost systému AEBS nesmí být nepříznivě ovlivněna magnetickým nebo elektrickým polem. To se prokazuje splněním technických požadavků a přechodných ustanovení předpisu č. 10 ve znění série změn 05.
 5.1.3
 Shoda s bezpečnostními aspekty elektronických řídicích systémů se prokazuje splněním požadavků v příloze 3.
 5.1.4
 Výstražné signály
 Kromě výstrah před srážkou popsaných v bodech 5.2.1.1 a 5.2.2.1 musí systém dávat řidiči tyto odpovídající výstražné signály:
 5.1.4.1
 Výstražný signál poruchy, pokud dojde k poruše systému AEBS, jež znemožňuje splnění požadavků uvedených v tomto předpisu. Výstražný signál musí odpovídat bodu 5.5.4.
 5.1.4.1.1
 V případě elektricky zjistitelné poruchy nesmí být mezi samočinnými kontrolami systému AEBS výrazný časový interval a při následném rozsvícení výstražného signálu nesmí dojít ke zpoždění.
 5.1.4.1.2
 Pokud nebyl systém po kumulativní době jízdy 15 sekund při rychlosti vyšší než 10 km/h kalibrován, musí být informace o tomto stavu sdělena řidiči. Tato informace musí být v systému až do úspěšné kalibrace.
 5.1.4.2
 Pokud je vozidlo vybaveno prostředky k manuální deaktivaci systému AEBS, musí být řidič upozorněn, že je systém deaktivován. Výstražný signál musí odpovídat bodu 5.4.2.
 5.1.4.3
 V případě zjištění neelektrické poruchy (např. zaslepení čidla nebo nesprávné seřízení čidla)


text:
se rozsvítí výstražný signál definovaný v bodě 5.1.4.1.
 5.1.5
 Nouzové brzdění
 S výhradou ustanovení bodu 5.3.1 a 5.3.2 systém poskytuje zásahy nouzového brzdění popsané v bodech 5.2.1.2 a 5.2.2.2, jejichž účelem je podstatně snížit rychlost zkoušeného vozidla.
 5.1.6
 Zabránění chybné reakci
 Systém musí být konstruován tak, aby minimalizoval spouštění signálů výstrahy před srážkou a aby nedocházelo k samočinnému brzdění v situacích, kdy by řidič nezaregistroval hrozící srážku. To se prokazuje v posouzení provedeném podle přílohy 3 tohoto předpisu pro scénáře uvedené v dodatku 2 k tomuto předpisu.
 5.2
 Zvláštní požadavky
 5.2.1
 Scénář srážky dvou vozidel
 5.2.1.1
 Výstraha před srážkou
 Pokud lze 0,8 sekundy před nouzovým brzděním předvídat srážku s vozidlem kategorie M1 jedoucím před zkoušeným vozidlem ve stejném jízdním pruhu, přičemž je relativní rychlost vyšší než rychlost, do níž je vozidlo schopno zabránit srážce, musí výstraha před srážkou odpovídat bodu 5.5.1 a musí být vydána nejpozději 0,8 sekundy před začátkem nouzového brzdění.
 Pokud však srážku nelze předvídat 0,8 sekundy před nouzovým brzděním, vydá se výstraha před srážkou bezprostředně po zjištění.
 Výstraha před srážkou smí být zrušena, pokud podmínky představující nebezpečí srážky pominou.
 5.2.1.2
 Nouzové brzdění
 Pokud systém zjistí bezprostřední hrozbu srážky, vyšle do systému provozního brzdění vozidla požadavek na brzdění vedoucí ke zpomalení o alespoň 5,0 m/s2.
 Nouzové brzdění může být zrušeno, pokud podmínky představující nebezpečí srážky pominou.
 To se zkouší podle bodů 6.4 a 6.5 tohoto předpisu.
 5.2.1.3
 Rychlost
 Systém musí být aktivní alespoň v rozsahu rychlosti vozidla od 10 km/h do 60 km/h, a to za jakýchkoli podmínek zatížení vozidla, pokud není ručně deaktivován podle bodu 5.4.
 5.2.1.4
 Snížení rychlosti požadavkem na brzdění
 Jakmile je systém AEBS aktivován, musí být schopen snížit maximální relativní rychlost nárazu tak, jak je uvedeno v následující tabulce:
 a)
 pro srážky s cíli pohybujícími se konstantní rychlostí nebo stojícími cíli;
 b)
 na suché vozovce;
 c)
 v naloženém i nenaloženém stavu;
 d)
 v situacích, kdy jsou podélné středové roviny vozidla posunuty o nejvýše 0,2 m, a/nebo
 e)
 za podmínek vnějšího osvětlení prostředí nejméně 1 000 luxů.
 Uznává se, že za podmínek, které neodpovídají výše uvedenému, nemusí být vždy zcela dosaženo výkonností uvedených v této tabulce. Systém však za těchto jiných podmínek nesmí deaktivovat nebo radikálně změnit strategii řízení. To se prokazuje v souladu s přílohou 3 tohoto předpisu.
 Maximální relativní rychlost nárazu (km/h) pro vozidla kategorie M1
 Relativní rychlost
 (km/h)
 Stojící
 Pohybující se
 Naložené
 Nenaložené
 Naložené
 Nenaložené
 10
 0,00
 0,00
 0,00
 0,00
 15
 0,00
 0,00
 0,00
 0,00
 20
 0,00
 0,00
 0,00
 0,00
 25
 0,00
 0,00
 0,00
 0,00
 30
 0,00
 0,00
 0,00
 0,00
 35
 0,00
 0,00
 0,00
 0,00
 40
 0,00
 0,00
 0,00
 0,00
 42
 10,00
 0,00
 –
 0,00
 45
 15,00
 15,00
 –
 –
 50
 25,00
 25,00
 –
 –
 55
 30,00
 30,00
 –
 –
 60
 35,00
 35,00
 –
 –
 Maximální relativní rychlost nárazu (km/h) pro vozidla kategorie N1
 (*1)
 Relativní rychlost
 (km/h)
 Stojící / Pohybující se
 Maximální hmotnost
 Hmotnost v provozním stavu
 10
 0,00
 0,00
 15
 0,00
 0,00
 20
 0,00
 0,00
 25
 0,00
 0,00
 30
 0,00
 0,00
 32
 0,00
 0,00
 35
 0,00
 0,00
 38
 0,00
 0,00


text:
40
 10,00
 0,00
 42
 15,00
 0,00
 45
 20,00
 15,00
 50
 30,00
 25,00
 55
 35,00
 30,00
 60
 40,00
 35,00
 5.2.2
 Scénář srážky vozidla s chodcem
 5.2.2.1
 Výstraha před srážkou
 Pokud systém AEBS zjistí možnost srážky s chodcem přecházejícím vozovku konstantní rychlostí 5 km/h, musí výstraha před srážkou odpovídat bodu 5.5.1 a musí být vydána nejpozději při začátku zásahu nouzového brzdění.
 Výstraha před srážkou smí být zrušena, pokud podmínky představující nebezpečí srážky pominou.
 5.2.2.2
 Nouzové brzdění
 Pokud systém zjistí možnost bezprostředně hrozící srážky, vyšle do systému provozního brzdění vozidla požadavek na brzdění vedoucí ke zpomalení o alespoň 5,0 m/s2.
 Nouzové brzdění může být zrušeno, pokud podmínky představující nebezpečí srážky pominou.
 To se zkouší v souladu s bodem 6.6 tohoto předpisu.
 5.2.2.3
 Rychlost
 Systém musí být aktivní alespoň v rozsahu rychlosti vozidla od 20 km/h do 60 km/h, a to za jakýchkoli podmínek zatížení vozidla, pokud není ručně deaktivován podle bodu 5.4.
 5.2.2.4
 Snížení rychlosti požadavkem na brzdění
 Jakmile je systém AEBS aktivován, musí být schopen snížit maximální relativní rychlost nárazu tak, jak je uvedeno v následující tabulce:
 a)
 pokud chodci přecházejí s boční složkou rychlosti nejvýše 5 km/h;
 b)
 na suchých vozovkách;
 c)
 v naloženém i nenaloženém stavu;
 d)
 v situacích, kdy jsou podélné středové roviny vozidla posunuty o nejvýše 0,2 m, a/nebo
 e)
 za podmínek vnějšího osvětlení prostředí nejméně 2 000 luxů.
 Uznává se, že za podmínek, které neodpovídají výše uvedenému, nemusí být vždy zcela dosaženo výkonností uvedených v této tabulce. Systém však za těchto jiných podmínek nesmí deaktivovat nebo radikálně změnit strategii řízení. To se prokazuje v souladu s přílohou 3 tohoto předpisu.
 Maximální rychlost nárazu (km/h) pro vozidla kategorie M1
 (*2)
 Rychlost zkoušeného vozidla (km/h)
 Maximální hmotnost
 Hmotnost v provozním stavu
 20
 0,00
 0,00
 25
 0,00
 0,00
 30
 0,00
 0,00
 35
 0,00
 0,00
 40
 0,00
 0,00
 42
 10,00
 0,00
 45
 15,00
 15,00
 50
 25,00
 25,00
 55
 30,00
 30,00
 60
 35,00
 35,00
 Maximální rychlost nárazu (km/h) pro vozidla kategorie N1
 (*3)
 Rychlost zkoušeného vozidla (km/h)
 Maximální hmotnost
 Hmotnost v provozním stavu
 20
 0,00
 0,00
 25
 0,00
 0,00
 30
 0,00
 0,00
 35
 0,00
 0,00
 40
 10,00
 0,00
 42
 15,00
 0,00
 45
 20,00
 15,00
 50
 30,00
 25,00
 55
 35,00
 30,00
 60
 40,00
 35,00
 5.3
 Přerušení řidičem
 5.3.1
 AEBS musí řidiči umožňovat přerušení výstrahy před srážkou a nouzového brzdění.
 5.3.2
 V obou výše zmíněných případech může být přerušení zahájeno jakýmkoli aktivním zásahem (např. použitím funkce „kick-down“, manipulací s ovládacím prvkem směrových svítilen), jímž dává řidič najevo, že si je vědom mimořádné situace. Seznam těchto aktivních zásahů musí výrobce vozidla při schvalování typu předložit příslušné technické zkušebně a připojit ho ke zkušebnímu protokolu.
 5.4
 Ruční deaktivace
 5.4.1
 Pokud je vozidlo vybaveno prostředky k ruční deaktivaci funkce AEBS, platí následující podmínky:
 5.4.1.1
 Funkce AEBS musí být automaticky obnovena na začátku každého nového cyklu zapalování.
 5.4.1.2
 Řízení systému AEBS musí být navrženo tak, aby ruční deaktivace nebyla možná provedením méně než dvou záměrných úkonů.
 5.4.1.3
 Řízení systému AEBS musí být nainstalováno tak, aby bylo v souladu s příslušnými požadavky a přechodnými ustanoveními předpisu OSN č. 121


text:
ve znění série změn 01.
 5.4.1.4
 Nesmí být možné deaktivovat AEBS při rychlosti nad 10 km/h.
 5.4.2
 Je-li vozidlo vybaveno prostředky k automatické deaktivaci funkce AEBS, například v situaci při použití mimo pozemní komunikace, je-li taženo, provozováno na dynamometru, při provozu v myčce, v případě nezjistitelného nesprávného seřízení čidel, použijí se v příslušných případech tyto podmínky:
 5.4.2.1
 Při schvalování typu výrobce vozidla technické zkušebně předloží seznam situací a odpovídajících kritérií, kdy se systém AEBS automaticky deaktivuje, který se připojí ke zkušebnímu protokolu.
 5.4.2.2
 Funkce AEBS se automaticky znovu aktivuje, jakmile pominou podmínky, jež vedly k automatické deaktivaci.
 5.4.3
 Nepřetržitý optický výstražný signál musí řidiče informovat o tom, že funkce AEBS byla deaktivována. Pro tento účel může být použit žlutý výstražný signál uvedený v bodě 5.5.4.
 5.5
 Výstražná signalizace
 5.5.1
 Výstraha před srážkou uvedená v bodech 5.2.1.1 a 5.2.2.1 musí být zajištěna nejméně dvěma z těchto tří způsobů: akustický, haptický či optický.
 5.5.2
 Při schvalování typu musí výrobce vozidla předložit popis výstražné signalizace a pořadí, v jakém výstražné signály upozorňují řidiče na hrozbu srážky, a tento popis musí být zaznamenán ve zkušebním protokolu.
 5.5.3
 V případě, že je pro výstrahu před srážkou použit i optický prostředek, může být optickým signálem blikání výstražného signálu poruchy podle bodu 5.5.4.
 5.5.4
 Výstražným signálem poruchy podle bodu 5.1.4.1 je nepřetržitý žlutý optický výstražný signál.
 5.5.5
 Každý optický výstražný signál AEBS se aktivuje buď tehdy, když se spínač zapalování (startování) přepne do polohy „zapnuto“ (běh motoru), nebo když je spínač zapalování (startování) v poloze mezi „zapnuto“ (běh motoru) a „startování“, kterou výrobce určil jako kontrolní polohu (počáteční systém (zapnutí)). Tento požadavek se nevztahuje na výstražné signály zobrazené na společné ploše.
 5.5.6
 Optické výstražné signály musí být viditelné i za denního světla; uspokojivý stav výstražných signálů musí mít řidič možnost snadno zkontrolovat ze svého sedadla.
 5.5.7
 Když má řidič k dispozici optický výstražný signál, který upozorňuje na skutečnost, že systém AEBS dočasně není k dispozici, například kvůli špatnému počasí, musí být tento signál nepřetržitý a žlutý. Pro tento účel se může použít žlutý výstražný signál uvedený v bodě 5.5.4.
 5.6
 Ustanovení o pravidelných technických prohlídkách
 5.6.1
 U pravidelných technických prohlídek musí být možné potvrdit správný provozní stav systému AEBS tak, že se po zapnutí a kontrole kterékoli žárovky zkontroluje stav výstražného signálu poruchy.
 V případě, že se výstražný signál poruchy nachází na společné ploše, je před kontrolou stavu výstražného signálu poruchy nutné zkontrolovat, jestli funguje společná plocha.
 5.6.2
 Při schvalování typu musí být předána důvěrná informace o výrobcem zvolených prostředcích ochrany proti jednoduché neoprávněné změně funkce výstražného signálu poruchy.
 Tento požadavek na ochranu je alternativně splněn tím, že existuje další prostředek ke kontrole řádného provozního stavu systému AEBS.
 6. ZKUŠEBNÍ POSTUP
 6.1
 Zkušební podmínky
 6.1.1
 Zkouší se na hladkém, suchém betonovém či asfaltovém povrchu, kde jsou dobré adhezní podmínky.
 6.1.1.1
 Pokud není stanoveno jinak, povrch zkušební dráhy musí mít jmenovitý (3) maximální brzdný koeficient 0,9, který se měří:
 6.1.1.2
 buď s referenční zkušební pneumatikou podle normy ASTM č. E1136 (American Society for Testing and Materials) podle metody


text:
ASTM č. E1337-90 při rychlosti 40 mil/h, nebo
 6.1.1.3
 metodou určení hodnoty „k“ specifikovanou v dodatku 2 k příloze 6 předpisu OSN č. 13-H.
 6.1.1.4
 Zkušební povrch má pravidelný sklon nejvýše 1 %.
 6.1.2
 Teplota prostředí musí být 0 °C až 45 °C.
 6.1.3
 Vodorovná viditelnost musí být taková, aby byl cíl vidět po celou dobu zkoušky.
 6.1.4
 Zkoušky se provedou tehdy, pokud výsledky nemohou být ovlivněny větrem.
 6.1.5
 Podmínky přirozeného osvětlení musí být homogenní ve zkušební oblasti a musí překračovat 1 000 luxů v případě scénáře srážky dvou vozidel, jak stanoví bod 5.2.1 a 2 000 luxů v případě scénáře srážky vozidla s chodcem, jak stanoví bod 5.2.2. Mělo by být zajištěno, aby zkoušky nebyly prováděny za jízdy směrem ke slunci nebo směrem od slunce pod nízkým úhlem.
 6.2
 Stav vozidla
 6.2.1
 Hmotnost při zkoušce
 Vozidlo se zkouší alespoň v nenaloženém a naloženém stavu.
 Rozložení nákladu musí odpovídat doporučení výrobce. Po zahájení zkoušky již nesmí být prováděny žádné změny.
 6.2.2
 Stabilizace před zkouškou
 6.2.2.1
 Pokud je požadována výrobcem vozidla.
 Vozidlo může ujet maximálně 100 km na kombinaci městských a mimoměstských komunikacích za běžného provozu a se silničním vybavením, aby byl kalibrován systém čidel.
 Vozidlo může být podrobeno sekvenci brzdění, aby bylo zajištěno usazení systému provozního brzdění před zkouškou.
 6.2.2.2
 Podrobnosti týkající se stabilizace před zkouškou požadované výrobcem vozidla se uvedou a zaznamenají v dokumentaci ke schválení typu vozidla.
 6.3
 Zkušební cíle
 6.3.1
 Jako cíl se při zkouškách detekce vozidla použije běžný sériově vyráběný osobní automobil kategorie M1 AA sedan, případně „měkký cíl“ představující toto vozidlo, pokud jde o jeho detekční vlastnosti týkající se systému čidel systému AEBS zkoušeného podle normy ISO 19206-1:2018. Referenční bod pro umístění vozidla musí být nejzadnější bod na střednici vozidla.
 6.3.2
 Cíle použité pro zkoušky detekce chodce musí být „měkké cíle“ a na základě svých vlastností musí být vhodné jako reprezentativní náhražka lidského těla, tak aby byly použitelné pro systém čidel zkoušeného systému AEBS podle normy ISO 19206-2:2018.
 6.3.3
 Podrobnosti, které umožní přesně identifikovat a reprodukovat cíl (cíle), musí být zaznamenány v dokumentaci ke schválení typu vozidla.
 6.4
 Zkouška výstražného signálu srážky a aktivace se stojícím cílovým objektem – vozidlem
 6.4.1
 Zkoušené vozidlo se musí ke stojícímu cíli blížit po rovné dráze po dobu nejméně dvou sekund před funkční částí zkoušky, přičemž nesmí být odchýleno od střednice cíle o více než 0,2 m.
 Zkoušky se provádějí s vozidlem pohybujícím se rychlostí 20, 42 a 60 km/h (s dovolenou odchylkou +0/-2 km/h). Je-li to považováno za odůvodněné, může technická zkušebna zkoušet jakékoli jiné rychlosti v rozsahu rychlostí stanoveném v bodě 5.2.1.3.
 Funkční část zkoušky začne, jakmile se zkoušené vozidlo pohybuje konstantní rychlostí a je od cíle ve vzdálenosti odpovídající době do srážky (TTC) nejméně 4 sekundy.
 Od zahájení funkční části až do okamžiku srážky nesmí řidič provádět žádné změny ovládacích prvků zkoušeného vozidla kromě drobných úprav ovládacího prvku řízení bránících jakémukoli vybočení vozidla z dráhy.
 6.4.2
 Načasování režimů výstrahy před srážkou uvedených v bodě 5.5.1 musí být v souladu s ustanoveními bodu 5.2.1.1.
 6.5
 Zkouška výstražného


text:
signálu srážky a aktivace s pohybujícím se cílovým objektem – vozidlem
 6.5.1
 Zkoušené vozidlo a pohyblivý cíl se musí pohybovat po rovné dráze stejným směrem po dobu nejméně dvou sekund před funkční částí zkoušky, přičemž zkoušené vozidlo nesmí být odchýleno od střednice cíle o více než 0,2 m.
 Zkoušky se provádějí s vozidlem pohybujícím se rychlostí 30 a 60 km/h a cílem pohybujícím se rychlostí 20 km/h (s dovolenou odchylkou +0/–2 km/h jak u zkoušeného, tak i cílového vozidla). Je-li to považováno za odůvodněné, může technická zkušebna zkoušet jakékoli jiné rychlosti zkoušeného a cílového vozidla v rozsahu rychlostí stanoveném v bodě 5.2.1.3.
 Funkční část zkoušky začne, jakmile se zkoušené vozidlo pohybuje konstantní rychlostí a je ve vzdálenosti od cíle odpovídající času do srážky nejméně 4 sekundy.
 Od zahájení funkční části zkoušky až do doby, kdy zkoušené vozidlo dosáhne stejné rychlosti jako cíl, nesmí řidič provádět žádné změny ovládacích prvků zkoušeného vozidla kromě drobných úprav ovládacího prvku řízení bránících jakémukoli vybočení vozidla z dráhy.
 6.5.2
 Načasování režimů výstrahy před srážkou uvedených v bodě 5.5.1 musí být v souladu s ustanoveními bodu 5.2.1.1.
 6.6
 Zkouška výstražného signálu srážky a aktivace s cílovým objektem – chodcem
 6.6.1
 Zkoušené vozidlo se musí k cílovému objektu – chodci blížit po rovné dráze po dobu nejméně dvou sekund před funkční částí zkoušky, přičemž zkoušené vozidlo nesmí být odchýleno od střednice bodu nárazu o více než 0,1 m.
 Funkční část zkoušky začne, jakmile se zkoušené vozidlo pohybuje konstantní rychlostí a je od bodu srážky ve vzdálenosti odpovídající času do srážky nejméně 4 sekundy.
 Cílový objekt – chodec se musí pohybovat po přímé dráže kolmé ke směru pohybu zkoušeného vozidla konstantní rychlostí 5 km/h ± 0,2 km/h, přičemž tento pohyb nezačne před začátkem funkční části zkoušky. Poloha cílového objektu – chodce se koordinuje se zkušebním vozidlem tak, aby se bod nárazu cílového objektu – chodce na přední části zkoušeného vozidla nacházel na podélné střednici zkoušeného vozidla, s dovolenou odchylkou nepřesahující 0,1 m pokud si zkoušené vozidlo zachová předepsanou zkušební rychlost po celou funkční část zkoušky a pokud nebrzdí.
 Zkoušky se provádějí s vozidlem pohybujícím se rychlostí 20, 30 a 60 km/h (s dovolenou odchylkou +0/–2 km/h). Technická zkušebna může zkoušet jakékoli jiné rychlosti v rozsahu rychlostí stanoveném v bodech 5.2.2.3 a 5.2.2.4.
 Od zahájení funkční části až do okamžiku, kdy se zkoušené vozidlo vyhne srážce nebo mine bod nárazu s cílovým objektem – chodcem, nesmí řidič provádět žádné změny ovládacích prvků zkoušeného vozidla kromě drobných úprav ovládacího prvku řízení bránících jakémukoli vybočení vozidla z dráhy.
 Výše předepsaná zkouška se provede s „měkkým cílem“ představujícím dětského chodce ve věku 6 let podle definice v bodě 6.3.2.
 6.6.2
 Načasování režimů výstrahy před srážkou uvedených v bodě 5.5.1 musí být v souladu s ustanoveními bodu 5.2.2.1.
 6.7
 (Vyhrazeno)
 6.8
 Zkouška detekce poruchy
 6.8.1
 Simuluje se elektrická porucha, například tak, že se odpojí přívod elektrické energie k některé součásti systému AEBS nebo se rozpojí některý elektrický spoj mezi součástmi systému AEBS. Při simulaci poruchy systému AEBS se nesmí odpojit elektrické spojení zajišťující