text: znepokojují mezinárodní společenství, nesmějí být ponechávány bez trestu a že jejich účinné stíhání musí být zajištěno přijetím opatření na vnitrostátní úrovni a zlepšením celosvětové spolupráce;MAJÍCE NA VĚDOMÍ, že zřízení a účinné fungování Mezinárodního trestního soudu představuje významný prvek vývoje směrem k míru a mezinárodní spravedlnosti;".2. Desátý bod preambule, který začíná "PŘIHLÍŽEJÍCE k tomu, že rozvojové cíle a zásady...", se nahrazuje tímto:"MAJÍCE NA VĚDOMÍ, že rozvojové cíle tisíciletí vycházející z prohlášení přijatého Valným shromážděním Organizace spojených národů v roce 2000 u příležitosti Summitu tisíciletí, zejména vymýcení extrémní chudoby a hladu, a rovněž rozvojové cíle a zásady dohodnuté na konferencích Organizace spojených národů poskytují jasnou vizi a musí být oporou spolupráce AKT-EU v rámci této dohody;".B. ZNĚNÍ ČLÁNKŮ DOHODY Z COTONOU1. V článku 4 se úvodní část nahrazuje tímto:"Státy AKT určují své rozvojové zásady, strategie a modely svých ekonomik a společností s veškerou svrchovaností. Se Společenstvím zakládají programy spolupráce podle této dohody. Strany však uznávají doplňkovou úlohu nestátních účastníků a místních decentralizovaných orgánů a jejich potenciál přispět k procesu rozvoje. Za tímto účelem a za podmínek stanovených v této dohodě případně nestátní účastníci a místní decentralizované orgány:".2. Článek 8 se mění takto:a) odstavec 2 se nahrazuje tímto:"2. Cílem tohoto dialogu je výměna informací, podpora vzájemného porozumění a usnadnění zavádění dohodnutých priorit a společných agend, zejména uznáváním existujících vazeb mezi různými aspekty vztahů mezi stranami a různými oblastmi spolupráce stanovenými v této dohodě. Dialog usnadňuje konzultace mezi stranami na mezinárodních fórech. Cíle dialogu rovněž zahrnují prevenci vzniku situací, v nichž by jedna strana mohla považovat za nezbytné využít konzultační postupy podle článků 96 a 97.";b) odstavec 6 se nahrazuje tímto:"6. Dialog je veden pružně. Dialog je podle potřeby formální nebo neformální a je veden uvnitř nebo vně institucionálního rámce včetně skupiny AKT, Společného parlamentního shromáždění, ve vhodném formátu a na vhodné úrovni včetně úrovně regionální, subregionální nebo celostátní.";c) vkládá se nový odstavec, který zní:"6a. Za účelem předcházení vzniku situací, v nichž by jedna strana mohla považovat za nezbytné využít konzultační postup podle článku 96, je případně dialog zahrnující podstatné prvky systematický a formalizovaný v souladu s postupy uvedenými v příloze VII."3. V článku 9 se nadpis nahrazuje tímto:"Podstatné prvky týkající se lidských práv, demokratických zásad a právního státu a základní prvek týkající se dobrého vládnutí".4. Článek 11 se mění takto:a) vkládá se nový odstavec, který zní:"3a. Strany se rovněž zavazují spolupracovat při předcházení žoldnéřským aktivitám v souladu se svými závazky v rámci mezinárodních úmluv a nástrojů a svých příslušných právních předpisů.";b) doplňuje se nový odstavec, který zní:"6. Při podpoře posilování míru a mezinárodní spravedlnosti strany znovu potvrzují své odhodlání:- sdílet zkušenosti při přijímání právních úprav potřebných pro umožnění ratifikace a provádění Římského statutu Mezinárodního trestního soudu, a- bojovat proti mezinárodnímu zločinu v souladu s mezinárodním právem, s patřičným ohledem na Římský statut.Strany usilují o přijetí kroků směřujících k ratifikaci a provedení Římského statutu a souvisejících nástrojů."5. Vkládají se nové články, které znějí:"Článek 11aBoj proti terorismuStrany opakují své pevné odsouzení všech teroristických činů a zavazují se bojovat proti terorismu prostřednictvím mezinárodní spolupráce v souladu


text: s Chartou OSN a mezinárodním právem, příslušnými úmluvami a nástroji a zejména úplným provedením rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1373 (2001) a 1456 (2003) a ostatních příslušných rezolucí OSN. Za tímto účelem strany souhlasí s výměnou:- informací o teroristických skupinách a jejich podpůrných sítích, a- názorů na prostředky a metody boje proti teroristickým činům, mimo jiné v technických oblastech a odborné přípravě, a zkušeností souvisejících s předcházením terorismu.Článek 11bSpolupráce v boji proti šíření zbraní hromadného ničení1. Strany mají za to, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů do rukou státních i nestátních subjektů představuje jednu z nejzávažnějších hrozeb mezinárodní stabilitě a bezpečnosti.Strany proto souhlasí s tím, že budou spolupracovat a přispívat k boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů prostřednictvím úplného dodržování a vnitrostátního provádění svých stávajících závazků podle mezinárodních smluv a dohod o odzbrojení a nešíření zbraní hromadného ničení a ostatních příslušných mezinárodních závazků.Strany souhlasí s tím, že toto ustanovení představuje podstatný prvek této dohody.2. Strany dále souhlasí s tím, že budou spolupracovat a přispívat k cíli nešíření zbraní hromadného ničení:- přijetím kroků k podpisu či ratifikaci veškerých ostatních příslušných mezinárodních nástrojů nebo případně přistoupení k nim a k jejich plnému provádění,- vytvořením účinného systému vnitrostátních kontrol vývozu, v jehož rámci budou probíhat kontroly vývozu a tranzitu zboží souvisejícího se zbraněmi hromadného ničení, včetně kontrol koncového použití technologií dvojího použití, pokud jde o zbraně hromadného ničení, a který bude zahrnovat účinné sankce za porušení kontrol vývozu.Finanční a technická pomoc v oblasti spolupráce v boji proti šíření zbraní hromadného ničení bude financována zvláštními nástroji, odlišnými od nástrojů určených na financování spolupráce AKT — ES.3. Strany souhlasí se zavedením pravidelného politického dialogu, který bude doprovázet a upevňovat jejich spolupráci v této oblasti.4. Pokud se strana po vedení posíleného politického dialogu domnívá, a to zejména na základě zpráv Mezinárodní agentury pro atomovou energii (IAEA), Organizace pro zákaz chemických zbraní (OPCW) a dalších příslušných mnohostranných institucí, že druhá strana nesplnila povinnost, která vyplývá z odstavce 1, předá s výjimkou zvláště naléhavých případů druhé straně, Radě ministrů AKT a Radě ministrů ES příslušné informace, které jsou nezbytné pro důkladné prošetření situace, aby bylo nalezeno pro strany přijatelné řešení. Za tímto účelem vyzve druhou stranu ke konzultacím, které se zaměří na opatření, která dotyčná strana přijala nebo hodlá přijmout pro nápravu situace.5. Konzultace jsou vedeny na takové úrovni a takovou formou, které se pro nalezení řešení považují za nejvhodnější.Konzultace začnou nejpozději do 30 dnů po výzvě a budou pokračovat po dobu stanovenou vzájemnou dohodou podle povahy a závažnosti porušení povinnosti. V žádném případě netrvá dialog v rámci konzultačního postupu déle než 120 dnů.6. Nevedou-li konzultace k řešení přijatelnému pro obě strany, jsou-li konzultace odmítnuty nebo ve zvláště naléhavých případech mohou být přijata vhodná opatření. Tato opatření se zruší, jakmile pominou důvody, které vedly k jejich přijetí."6. V článku 23 se doplňuje nové písmeno, které zní:"l. podpora tradičních vědomostí."7. V čl. 25 odst. 1 se písmeno d) nahrazuje tímto:"d) podporu boje proti:- HIV/AIDS, při zajištění ochrany pohlavního a reprodukčního zdraví a práv žen,- jiným

type: contracts

jurisdiction: EU


text: nemocem souvisejícím s chudobou, zejména malárii a tuberkulóze,".8. Článek 26 se mění takto:a) písmena c) a d) se nahrazují tímto:"c) pomoc společenským institucím s cílem poskytnout dětem příležitost rozvíjet svůj fyzický, psychologický, sociální a hospodářský potenciál;d) znovuzačlenění dětí v postkonfliktních situacích do společnosti prostřednictvím rehabilitačních programů; a";b) doplňuje se nové písmeno, které zní:"e) podporu aktivní účasti mladých občanů na veřejném životě a podporu studentských výměn a vzájemných vazeb mezi mládežnickými organizacemi AKT a EU."9. V článku 28 se úvodní část nahrazuje tímto:"Spolupráce poskytuje účinnou pomoc pro dosahování cílů a priorit, které si státy AKT samy stanovily v rámci regionální a subregionální spolupráce a integrace, včetně meziregionální spolupráce a spolupráce v rámci AKT. Regionální spolupráce může rovněž zahrnovat rozvojové země, které nepatří ke státům AKT, a zámořské země a území a nejvzdálenější regiony. V této souvislosti je cílem podpory spolupráce:".10. V čl. 29 písm. a) se bod i) nahrazuje tímto:"i) regionálních integračních institucí a organizací, jež zřídily státy AKT, a regionálních integračních institucí a organizací, jichž se státy AKT účastní, které podporují regionální spolupráci a integraci, a".11. V článku 30 se odstavec 2 nahrazuje tímto:"2. Spolupráce rovněž podporuje systémy a iniciativy spolupráce v rámci AKT a mezi státy AKT, včetně těch, do nichž jsou zapojeny rozvojové země nepatřící ke státům AKT."12. V čl. 43 odst. 4 se doplňuje nová odrážka, která zní:"— rozvoj a podpora využívání místního obsahu pro informační a komunikační technologie."13. Článek 58 se nahrazuje tímto:"Článek 58Způsobilost pro financování1. Pro finanční podporu poskytovanou podle této dohody jsou způsobilé tyto subjekty nebo orgány:a) státy AKT;b) regionální nebo mezistátní orgány, k nimž patří jeden nebo více států AKT, včetně orgánů, jejichž členy jsou i státy, které nepatří ke státům AKT, a které jsou těmito státy AKT zmocněny ac) společné orgány založené státy AKT a Společenstvím pro plnění určitých zvláštních cílů.2. S výhradou souhlasu dotyčného státu nebo států AKT jsou pro finanční podporu způsobilé rovněž:a) státní a/nebo regionální veřejné či poloveřejné agentury a útvary států AKT včetně parlamentů, a zejména jejich finanční instituce a rozvojové banky;b) společnosti, podniky a jiné soukromé organizace a soukromé hospodářské subjekty států AKT;c) podniky členského státu Společenství, kterým má kromě jejich vlastního příspěvku podpora umožnit provádění podnikatelských projektů na území státu AKT;d) finanční zprostředkovatelé AKT nebo Společenství, kteří poskytují, podporují a financují soukromé investice ve státech AKT;e) místní decentralizované orgány ze států AKT a ze Společenství af) rozvojové země, které nejsou součástí skupiny AKT, pokud se podílí na společné iniciativě nebo regionální organizaci se státy AKT.3. Nestátní subjekty ze států AKT a ze Společenství, kteří mají místní charakter, jsou způsobilé pro finanční podporu poskytovanou podle této dohody v souladu s pravidly dohodnutými v celostátních a regionálních indikativních programech."14. V článku 68 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:"2. Účelem podpory v případech krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu je ochrana socioekonomických reforem a politik, které by mohly být negativně ovlivněny v důsledku poklesu příjmů, a náprava nepříznivých důsledků nestability příjmů z vývozu zejména u zemědělských produktů a produktů těžebního průmyslu.3. Při rozdělování zdrojů v roce použití je brána


text: v úvahu mimořádná závislost hospodářství států AKT na vývozu, zejména v odvětvích zemědělství a těžebního průmyslu. V tomto ohledu se poskytuje příznivější zacházení nejméně rozvinutým, vnitrozemským a ostrovním státům AKT a státům AKT, v nichž došlo ke konfliktu nebo k přírodní pohromě."15. V článku 89 se odstavec 1 nahrazuje tímto:"1. Na podporu úsilí ostrovních států AKT zaměřeného na zastavení a zvrácení své rostoucí zranitelnosti způsobené novými a obtížnými hospodářskými, sociálními a ekologickými výzvami se provádějí zvláštní opatření. Tato opatření usilují o pokrok při provádění priorit malých ostrovních rozvojových států týkajících se udržitelného rozvoje a zároveň podporují harmonizovaný přístup k jejich hospodářskému růstu a lidskému rozvoji."16. Článek 96 se mění takto:a) vkládá se nový odstavec, který zní:"1a. Obě strany souhlasí s tím, že před zahájením konzultací uvedených v odst. 2 písm. a) tohoto článku vyčerpají veškeré možnosti dialogu podle článku 8, s výjimkou zvláště naléhavých případů.";b) v odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:"a) Pokud se strana i přes politický dialog o podstatných prvcích podle článku 8 a odstavce 1a tohoto článku domnívá, že druhá strana neplní povinnost, která vyplývá z dodržování lidských práv, demokratických zásad a právního státu podle čl. 9 odst. 2, předá s výjimkou zvláště naléhavých případů druhé straně a Radě ministrů příslušné informace, které jsou nezbytné pro důkladné prošetření situace, aby bylo nalezeno pro strany přijatelné řešení. Za tímto účelem vyzve druhou stranu ke konzultacím, které se zaměří na opatření, která dotyčná strana přijala nebo hodlá přijmout pro nápravu situace v souladu s přílohou VII.Konzultace jsou vedeny na takové úrovni a takovou formou, které se pro nalezení řešení považují za nejvhodnější.Konzultace začnou nejpozději do 30 dnů po výzvě a budou pokračovat po dobu stanovenou vzájemnou dohodou podle povahy a závažnosti porušení povinnosti. V žádném případě netrvá dialog v rámci konzultačního postupu déle než 120 dnů.Nevedou-li konzultace k řešení přijatelnému pro obě strany, jsou-li konzultace odmítnuty nebo ve zvláště naléhavých případech mohou být přijata vhodná opatření. Tato opatření se zruší, jakmile pominou důvody, které vedly k jejich přijetí."17. V článku 97 se odstavec 2 nahrazuje tímto:"2. V takových případech může kterákoli strana vyzvat druhou stranu k zahájení konzultací. Tyto konzultace začnou nejpozději do 30 dnů po výzvě a dialog v rámci konzultačního postupu netrvá déle než 120 dnů."18. Článek 100 se nahrazuje tímto:"Článek 100Status textůProtokoly a přílohy připojené k této dohodě tvoří její nedílnou součást. Rada ministrů může revidovat, přezkoumat nebo změnit přílohy Ia, II, III, IV a VI na základě doporučení Výboru AKT — ES pro spolupráci při financování rozvoje.Tato dohoda, sepsaná ve dvojím vyhotovení v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost, bude uložena v archivech generálního sekretariátu Rady Evropské unie a sekretariátu států AKT, které předají její ověřený opis vládě každého ze signatářských států."C. PŘÍLOHY1. V příloze I se doplňuje nový odstavec, který zní:"9. Odchylně od článku 58 této dohody se do souboru pro spolupráci ve státech AKT v rámci 9. ERF převede částka


text: 90 milionů EUR. Tato částka může být přidělena na financování decentralizace pro období 2006 — 2007 a je spravována přímo Komisí."2. Vkládá se nová příloha, která zní:"PŘÍLOHA IaVíceletý finanční rámec spolupráce podle této dohody1. Pro účely uvedené v této dohodě a pro období počínající dnem 1. března 2005 pokrývá víceletý finanční rámec spolupráce závazky od 1. ledna 2008 na období pěti nebo šesti let.2. V tomto novém období zachová Evropská unie výši své pomoci státům AKT alespoň na stejné úrovni jako v případě 9. ERF, bez započtení zůstatků; k tomu se na základě odhadů Společenství připočítají účinky inflace, růstu v rámci Evropské unie a rozšíření o deset nových členských států v roce 2004.3. O požadovaných změnách víceletého finančního rámce nebo částí dohody, které se jej týkají, rozhodne Rada ministrů odchylně od článku 95 této dohody."3. Příloha II se mění takto:a) článek 2 se mění takto:i) odstavec 7 se nahrazuje tímto:"7. Běžné půjčky lze poskytovat za zvýhodněných podmínek v těchto případech:a) na projekty infrastruktury, které jsou nutnou podmínkou rozvoje soukromého sektoru, v nejméně rozvinutých zemích nebo v zemích, v nichž došlo ke konfliktu nebo k přírodní pohromě, vyjma země uvedené v písmeni aa). V těchto případech se úroková sazba půjčky sníží o 3 %.aa) na projekty infrastruktury obchodně provozovaných veřejných subjektů, které jsou nutnou podmínkou rozvoje soukromého sektoru v zemích podléhajících omezujícím podmínkám pro poskytování půjček podle iniciativy pro chudé vysoce zadlužené země nebo jiného mezinárodně dohodnutého rámce udržitelnosti zadlužení. V takových případech banka usiluje o snížení průměrných nákladů na financování prostřednictvím vhodného spolufinancování s dalšími dárci. Pokud by toto nebylo považováno za možné, může být úroková sazba půjčky snížena o částku, která je zapotřebí za účelem dodržení úrovně vyplývající z iniciativy pro chudé vysoce zadlužené země nebo z jiného mezinárodně dohodnutého rámce udržitelnosti zadlužení.b) u projektů, které zahrnují restrukturalizační operace v rámci privatizace nebo u projektů s podstatným a jasně prokazatelným sociálním nebo environmentálním přínosem. V těchto případech lze půjčky poskytovat s úrokovým příspěvkem, o jehož výši a formě se rozhodne s ohledem na konkrétní charakteristiky projektu. Úrokový příspěvek však nepřesáhne 3 %.Konečná sazba půjček podle písmene a) nebo b) nebude nikdy nižší než 50 % referenční sazby.";ii) odstavec 9 se nahrazuje tímto:"9. Úrokové příspěvky lze kapitalizovat nebo je lze použít v podobě grantů. Až 10 % rozpočtu pro úrokové příspěvky lze použít na podporu projektové technické pomoci v zemích AKT.";b) článek 3 se mění takto:i) odstavec 1 se nahrazuje tímto:"1. Investiční nástroj působí ve všech hospodářských odvětvích a podporuje investice soukromých subjektů a obchodně provozovaných veřejných subjektů, včetně hospodářské a technologické infrastruktury vytvářející výnosy, která je nezbytná pro soukromý sektor. Nástroj:a) je řízen jako revolvingový fond a jeho cílem je být finančně udržitelný. Jeho operace jsou založeny na tržních podmínkách a nenarušují místní trhy a nevytlačují soukromé zdroje financování;b) podporuje finanční odvětví AKT a působí jako katalyzátor povzbuzováním mobilizace dlouhodobých místních zdrojů a lákáním soukromých investorů a půjčovatelů do projektů ve státech AKT;c) nese část rizika projektů, které financuje, přičemž jeho finanční udržitelnost je zajištěna prostřednictvím portfolia jako celku


text: a nikoliv prostřednictvím jednotlivých intervencí ad) usiluje o směrování prostředků přes celostátní a regionální instituce a programy AKT, které podporují rozvoj malých a středních podniků.";ii) vkládá se nový odstavec, který zní:"1a. Banka bude za náklady vzniklé při řízení investičního nástroje odměňována. První dva roky po vstupu druhého finančního protokolu v platnost bude tato odměna činit nejvýše 2 % ročně z celkového počátečního vkladu investičního nástroje. Poté bude odměna banky zahrnovat pevnou složku 0,5 % ročně z počátečního vkladu a proměnlivou složku nejvýše 1,5 % ročně z portfolia investičního nástroje, které je investováno do projektů v zemích AKT. Odměna bude financována z investičního nástroje.";c) v článku 5 se písmeno b) nahrazuje tímto:"b) v případě běžných půjček a financování rizikovým kapitálem pro malé a střední podniky sdílí kurzové riziko zpravidla Společenství na jedné straně a ostatní zúčastněné strany na straně druhé. V průměru by se kurzové riziko mělo sdílet rovnoměrně a";d) vkládají se nové články, které znějí:"Článek 6aVýroční zpráva o investičním nástrojiZástupci členských států EU odpovědní za investiční nástroj, zástupci států AKT a rovněž Evropská investiční banka, Evropská komise, sekretariát Rady EU a sekretariát AKT se každoročně scházejí za účelem projednání operací investičního nástroje, jeho činnosti a s ním spojených otázek politiky.Článek 6bPřezkum činnosti investičního nástrojeCelková činnost investičního nástroje podléhá v polovině a na konci doby trvání finančního protokolu společnému přezkumu. Tento přezkum může zahrnovat doporučení, jak zlepšit provádění nástroje."4. Příloha IV se mění takto:a) článek 3 se mění takto:i) v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:"a) potřeby hodnotí na základě kritérií příjmu na obyvatele, počtu obyvatel, sociálních ukazatelů a úrovně zadluženosti, ztrát příjmů z vývozu a závislosti na příjmech z vývozu, zejména u sektoru zemědělství a těžebního průmyslu. Zvláštní zacházení je poskytováno nejméně rozvinutým státům AKT a přihlíží se ke zranitelnosti ostrovních a vnitrozemských států. Navíc se přihlíží ke konkrétním obtížím zemí čelících následkům konfliktů a přírodních pohrom a";ii) doplňuje se nový odstavec, který zní:"5. Aniž je dotčeno ustanovení čl. 5 odst. 7 o přezkumech, může Společenství zvýšit množství prostředků přidělených dané zemi s ohledem na zvláštní potřeby či mimořádné výsledky.";b) článek 4 se mění takto:i) odstavec 1 se nahrazuje tímto:"1. Po obdržení výše uvedených informací každý stát AKT vypracuje a předloží Společenství návrh indikativního programu na základě svých rozvojových cílů a priorit vyjádřených v CSS a v souladu s nimi. Návrh indikativního programu obsahuje:a) ústřední odvětví nebo oblasti, na které by se podpora měla soustředit;b) nejvhodnější opatření a operace pro dosažení cílů v ústředních odvětvích nebo oblastech;c) prostředky vyhrazené pro programy a projekty mimo ústřední odvětví nebo široký nástin takových činností, jakož i uvedení zdrojů, které se mají pro každý z těchto prvků použít;d) druhy nestátních subjektů způsobilých pro financování v souladu s kritérii stanovenými Radou ministrů, zdroje přidělené nestátním subjektům, a druhy podporovaných činností, jež musí být neziskové povahy;e) návrhy regionálních programů a projektů a;f) rezervu na pojištění proti možným nárokům a na krytí zvýšených nákladů a nepředvídaných položek.";ii) odstavec 3 se nahrazuje tímto:"3. Návrh indikativního programu podléhá výměně stanovisek mezi dotyčným státem AKT a Společenstvím. Indikativní program


text: se přijímá společnou dohodou mezi Komisí jménem Společenství a dotyčným státem AKT. Po přijetí je závazný pro Společenství i pro daný stát. Tento indikativní program je přílohou CSS a dále obsahuje:a) konkrétní a jasně určené operace, zvláště ty, které lze provést do dalšího přezkumu;b) harmonogram provádění a přezkumu indikativního programu, včetně závazků a výplat zdrojů ac) parametry a kritéria pro přezkumy.";iii) doplňuje se nový odstavec, který zní:"5. Pokud stát AKT čelí krizové situaci způsobené válkou či jiným konfliktem nebo mimořádnými okolnostmi se srovnatelnými důsledky a tato krizová situace znemožňuje vnitrostátní schvalující osobě plnit své povinnosti, může Komise sama spravovat zdroje přidělené tomuto státu v souladu s článkem 3 a použít je pro zvláštní podporu. Zvláštní podpora se může týkat politik budování míru, řízení a řešení konfliktů, podpory po skončení konfliktu, včetně budování institucí, a činností hospodářského a sociálního rozvoje, a to se zvláštním ohledem na potřeby nejzranitelnějších skupin obyvatelstva. Komise a dotyčný stát AKT se vrátí k běžnému provádění a řídícím postupům, jakmile budou příslušné orgány znovu schopny spolupráci řídit.";c) článek 5 se mění takto:i) v celém článku se výraz "vedoucí delegace" nahrazuje výrazem „Komise;ii) v odstavci 4 se písmeno b) nahrazuje tímto:"b) programů a projektů mimo ústřední odvětví;";iii) odstavec 7 se nahrazuje tímto:"7. Po dokončení přezkumů v polovině a na konci období může Komise jménem Společenství revidovat přidělování zdrojů podle aktuálních potřeb a výsledků dotyčného státu AKT.";d) v článku 6 se odstavec 1 nahrazuje tímto:"1. Regionální spolupráce zahrnuje operace, ze kterých mají prospěch a kterých se účastní:a) dva nebo více nebo všechny státy AKT, jakož i rozvojové země, které nejsou státy AKT a účastní se těchto operací a/nebob) regionální orgán, jehož členy jsou alespoň dva státy AKT, včetně orgánů, jejichž členy jsou i země, které nejsou státy AKT.";e) článek 9 se nahrazuje tímto:"Článek 9Přidělování zdrojů1. Na počátku období, které zahrnuje finanční protokol, obdrží každý region od Společenství informaci o objemu zdrojů, které může během pětiletého období využít. Indikativní přidělení zdrojů je založeno na odhadu potřeb a pokroku a výhledech v procesu regionální spolupráce a integrace. Pro dosažení odpovídajícího rozsahu a zvýšení účinnosti lze pro financování regionálních operací s jasnou vnitrostátní složkou směšovat regionální a vnitrostátní prostředky.2. Aniž jsou dotčena ustanovení článku 11 o přezkumech, může Společenství zvýšit množství prostředků přidělených danému regionu s ohledem na nové potřeby či mimořádné výsledky.";f) v čl. 10 odst. 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:"c) programy a projekty, které umožní dosažení těchto cílů, pokud byly jasně určeny, jakož i zdroje, které mají být použity pro každý z těchto prvků, a harmonogram jejich provádění.";g) článek 12 se nahrazuje tímto:"Článek 12Spolupráce v rámci AKT1. Na počátku období, které zahrnuje finanční protokol, Společenství sdělí Radě ministrů AKT část prostředků vyčleněných pro regionální operace, které budou vyhrazeny na operace prospěšné pro mnoho nebo všechny státy AKT. Tyto operace mohou přesahovat koncept zeměpisného umístění.2. S ohledem na nové potřeby pro větší dopad činností v rámci AKT může Společenství zvýšit množství prostředků přidělených na spolupráci v rámci AKT.";h) článek 13 se nahrazuje tímto:"Článek 13Žádosti o financování1. Žádosti o financování regionálních


text: programů podávají:a) řádně zmocněný regionální orgán nebo organizace, nebob) řádně zmocněný subregionální orgán, organizace nebo stát AKT v dotyčném regionu ve fázi programování, pokud byla operace uvedena v RIP.2. Žádost o financování programů v rámci AKT podávají:a) nejméně tři řádně zmocněné regionální orgány nebo organizace příslušející k různým zeměpisným regionům nebo nejméně 2 státy AKT z každého z těchto tří regionů, nebob) Rada ministrů AKT nebo Výbor velvyslanců AKT, neboc) mezinárodní organizace jako například Africká unie, které provádějí operace přispívající k cílům regionální spolupráce a integrace, s výhradou předchozího souhlasu Výboru velvyslanců AKT.";i) článek 14 se nahrazuje tímto:"Článek 14Prováděcí postupy1. [zrušen]2. [zrušen]3. S přihlédnutím k cílům a nedílným vlastnostem regionální spolupráce, včetně spolupráce v rámci AKT, se operace prováděné v této oblasti případně řídí postupy stanovenými pro spolupráci při financování rozvoje.4. S výhradou odstavců 5 a 6 se v případě každého regionálního programu nebo projektu financovaného z fondu uzavírá:a) buď dohoda o financování podle článku 17 mezi Komisí a některým z orgánů uvedených v článku 13, přičemž v takovém případě určí dotyčný orgán regionální schvalující osobu, jejíž úkoly přiměřeně odpovídají úkolům vnitrostátní schvalující osoby;b) nebo grantová smlouva ve smyslu článku 19a mezi Komisí a některým z orgánů uvedených v článku 13, v závislosti na povaze činnosti a v případě, že dotyčný orgán, který není státem AKT, odpovídá za provádění programu nebo projektu.5. V případě programů a projektů financovaných z fondu, pro něž podaly žádost o financování mezinárodní organizace podle čl. 13 odst. 2 písm. c), se uzavírá grantová smlouva.6. Programy a projekty financované z fondu, pro něž podaly žádost o financování Rada ministrů AKT nebo Výbor velvyslanců AKT, provádí buď sekretariát AKT, přičemž v takovém případě se uzavírá dohoda o financování mezi Komisí a sekretariátem v souladu s článkem 17, nebo Komise v závislosti na povaze operace.";j) v kapitole 3 se nadpis nahrazuje tímto:"HODNOCENÍ A FINANCOVÁNÍ";k) článek 15 se nahrazuje tímto:"Článek 15Určení, příprava a hodnocení programů a projektů1. Programy a projekty, které dotyčný stát AKT předložil, podléhají společnému zhodnocení. Výbor AKT — ES pro spolupráci při financování rozvoje vypracuje obecné směry a kritéria pro hodnocení programů a projektů. Tyto programy a projekty jsou obvykle víceleté a mohou obsahovat soubory opatření omezeného rozsahu v určité oblasti.2. Vypracovaná dokumentace programů nebo projektů předkládaná k financování musí obsahovat všechny informace nutné pro zhodnocení programů nebo projektů, nebo pokud programy a projekty dosud nebyly plně definovány, musí uvádět širší nástin nutný pro jejich zhodnocení.3. Zhodnocení programu a projektu bere řádně v úvahu omezení vnitrostátních lidských zdrojů a zajišťuje strategii příznivou pro podporu těchto zdrojů. Bere rovněž v úvahu zvláštní charakteristiky a omezení každého státu AKT.4. Programy a projekty, které budou provádět nestátní subjekty, které jsou způsobilé v souladu s touto dohodou, mohou být zhodnoceny pouze Komisí a v takovém případě může být mezi Komisí a nestátními subjekty uzavřena grantová smlouva podle článku 19a. Toto zhodnocení musí splňovat čl. 4 odst. 1 písm. d), pokud jde o druhy subjektů, jejich způsobilost a druhu podporovaných činností. Komise prostřednictvím vedoucího delegace oznámí vnitrostátní schvalující osobě takto udělené


text: granty.";l. článek 16 se nahrazuje tímto:"Článek 16Návrh na financování a rozhodnutí o financování1. Závěry zhodnocení se shrnou v návrhu na financování, jehož konečnou verzi vypracuje Komise v úzké součinnosti s dotyčným státem AKT.2. [zrušen]3. [zrušen]4. Komise jménem Společenství sdělí své rozhodnutí o financování dotyčnému státu AKT do 90 dnů od vypracování konečné verze návrhu na financování.5. Pokud Komise jménem Společenství návrh na financování nepřijme, dotyčný stát AKT bude ihned informován o důvodech tohoto rozhodnutí. V takovém případě mohou zástupci státu AKT do 60 dnů poté žádat:a) aby byla věc předložena Výboru AKT — ES pro spolupráci při financování rozvoje zřízenému podle této dohody, nebob) aby jim bylo umožněno slyšení před zástupci Společenství.6. Po tomto slyšení přijme Komise jménem Společenství konečné rozhodnutí o přijetí či zamítnutí návrhu na financování, přičemž jí dotyčný stát AKT může před přijetím rozhodnutí předložit veškeré údaje, jež se mohou zdát nezbytné pro doplnění informací, které již má k dispozici.";m) článek 17 se nahrazuje tímto:"Článek 17Dohoda o financování1. Není-li v této dohodě stanoveno jinak, vypracují Komise a dotyčný stát AKT pro každý program nebo projekt financovaný z fondu dohodu o financování.2. Komise a dotyčný stát AKT vypracují dohodu o financování do 60 dnů ode dne rozhodnutí Komise jménem Společenství. Dohoda o financování:a) specifikuje zejména podrobnosti finančního příspěvku Společenství, režim a podmínky financování a obecná a zvláštní ustanovení týkající se dotyčného programu nebo projektu;b) obsahuje ustanovení o položkách na krytí zvýšeních nákladů a nepředvídaných událostí.3. Jakýkoli nevynaložený zůstatek zbývající po uzavření účtů programů a projektů připadá ve prospěch dotyčného státu nebo států AKT.";n) článek 18 se nahrazuje tímto:"Článek 18Překročení nákladů1. Jakmile je zřejmé, že vzniknou náklady překračující množství prostředků dostupné podle dohody o financování, uvědomí o tom vnitrostátní schvalující osoba Komisi a požádá ji o předběžný souhlas s opatřeními, která hodlá přijmout pro pokrytí těchto nákladů, buď omezením rozsahu programu nebo projektu nebo využitím vnitrostátních zdrojů nebo jiných zdrojů mimo Společenství.2. Pokud není možné omezit rozsah programu nebo projektu nebo pokrýt překračující náklady z jiných prostředků, může Komise jménem Společenství na základě odůvodněné žádosti vnitrostátní schvalující osoby přijmout dodatečné rozhodnutí o financování ze zdrojů vnitrostátního indikativního programu.";o) článek 19 se nahrazuje tímto:"Článek 19Zpětné financování1. Aby zajistily včasné zahájení projektu, zabránily prodlevám mezi následnými projekty a předešly zpožděním, mohou státy AKT po dokončeném zhodnocení projektu a před přijetím rozhodnutí o financování předběžně financovat činnosti spojené se zahájením programů, předběžné a sezónní práce, objednávky zařízení s dlouhou dodací lhůtou i určité probíhající operace. Tyto výdaje musí splňovat postupy stanovené v této dohodě.2. Výdaje podle odstavce 1 se uvedou v návrhu na financování a není jimi dotčeno rozhodnutí o financování přijaté Komisí jménem Společenství.3. Výdaje, které stát AKT vynaloží podle tohoto článku, budou zpětně financovány v rámci programu nebo projektu ihned po podpisu dohody o financování.";p) v kapitole 4 se nadpis nahrazuje tímto:"PROVÁDĚNÍ";q) vkládají se nové články, které znějí:"Článek 19aProváděcí pravidla1. Programy a projekty financované z fondu, jejichž finanční plnění zajišťuje Komise, se provádějí zejména prostřednictvím:a) zadávání zakázek;b) udělování grantů;c) přímých zakázek;d) přímých plateb jako podpor rozpočtů, podpor odvětvových programů, podpor


text: snižování zadluženosti a podpor v případech krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu.2. V rámci této přílohy se zakázkami rozumí úplatné smlouvy uzavřené písemně za účelem získání dodávky movitého majetku, provedení stavebních prací nebo poskytnutí služeb proti zaplacení ceny.3. Granty jsou v rámci této přílohy rozumí přímé finanční příspěvky udělované bezúplatně za účelem financování:a) buď činnosti zaměřené na podporu dosažení cíle této dohody či programu nebo projektu přijatého podle této dohody, nebob) provozu subjektu, který takový cíl sleduje.O grantech se uzavírají písemné smlouvy.Článek 19bNabídková řízení s doložkou o pozastaveníS cílem zajistit včasné zahájení projektu mohou státy AKT v řádně odůvodněných případech a po dohodě s Komisí oznámit po dokončeném zhodnocení projektu a před přijetím rozhodnutí o financování nabídková řízení pro všechny druhy zakázek, s doložkou o pozastavení. Toto ustanovení musí být uvedeno v návrhu na financování.";r) článek 20 se nahrazuje tímto:"Článek 20ZpůsobilostPokud není udělena výjimka v souladu s článkem 22 a aniž je dotčen článek 26:1. postupů zadávání zakázek a udělování grantů financovaných z fondu se mohou účastnit fyzické a právnické osoby ze států AKT a z členských států Společenství;2. dodávky a materiál získané na základě zakázek financovaných z fondu musí pocházet ze státu způsobilého podle bodu 1. V této souvislosti se definice pojmu "původn produkty" či "produkty pochzejc z" posuzuje sohledem na přslušn mezinrodn dohody aza produkty pochzejc ze Společenství se považují též produkty pocházející ze zámořských zemí a území;3. postupů zadávání zakázek a udělování grantů financovaných z fondu se mohou účastnit mezinárodní organizace;4. pokud je z fondu financována operace, kterou provádí mezinárodní organizace, mohou se postupů zadávání zakázek a udělování grantů účastnit fyzické a právnické osoby způsobilé podle bodu 1 a také fyzické a právnické osoby způsobilé podle předpisů dané organizace, přičemž musí být zajištěno rovné zacházení se všemi dárci. Tatáž pravidla se vztahují na dodávky a materiál;5. pokud je z fondu financována operace, která se provádí v rámci regionální iniciativy, mohou se postupů zadávání zakázek a udělování grantů účastnit fyzické a právnické osoby způsobilé podle bodu 1 a také fyzické a právnické osoby ze země, která se dané iniciativy účastní. Tatáž pravidla se vztahují na dodávky a materiál;6. pokud je z fondu financována operace, kterou spolufinancuje třetí země, mohou se postupů zadávání zakázek a udělování grantů účastnit fyzické a právnické osoby způsobilé podle bodu 1 a také fyzické a právnické osoby způsobilé podle předpisů dané třetí země. Tatáž pravidla se vztahují na dodávky a materiál.";s) článek 22 se nahrazuje tímto:"Článek 22Výjimky1. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech může být účast na postupech zadávání zakázek a udělování grantů financovaných Společenstvím povolena fyzickým nebo právnickým osobám z třetích zemí, které nejsou způsobilé podle článku 20, na základě odůvodněné žádosti dotyčných států AKT. Dotyčné státy AKT poskytnou Komisi ke každému případu informace potřebné k přijetí rozhodnutí o takovéto výjimce, přičemž se zvláštní pozornost věnuje:a) zeměpisné poloze dotyčného státu AKT;b) konkurenceschopnosti stran smlouvy, dodavatelů a poradců z členských států a států AKT;c) potřebě vyhnout se nadměrnému zvýšení nákladů plnění zakázky;d) dopravním obtížím nebo prodlevám z důvodu dodacích lhůt nebo ostatních podobných problémů;e) technologii,


text: která je nejvhodnější a nejlepší pro místní podmínky;f) případům krajní naléhavosti;g) dostupnosti produktů a služeb na daných trzích.2. Na projekty financované investičním nástrojem se použijí pravidla banky pro zadávání zakázek.";t) článek 24 se nahrazuje tímto:"Článek 24Přímé zakázky1. V případě přímých zakázek se programy a projekty provádějí prostřednictvím veřejných či poloveřejných subjektů nebo útvarů dotyčného státu nebo států AKT nebo právnické osoby odpovědné za provedení operace.2. Společenství přispívá na krytí nákladů dotčeného útvaru tím, že poskytuje vybavení nebo materiály, které tomuto útvaru chybějí, nebo prostředky, které mu umožní získat další požadované pracovníky, např. odborníky z dotyčných států AKT nebo z ostatních států AKT. Účast Společenství se vztahuje pouze na náklady vzniklé v souvislosti s doplňkovými opatřeními a na dočasné výdaje, které jsou přísně omezené na provádění daných programů a projektů.3. Odhady programů zapojujících přímé zakázky musí dodržovat pravidla, postupy a standardní dokumenty Společenství stanovené Komisí, které jsou použitelné v době schválení daných odhadů programů.";u) článek 26 se nahrazuje tímto:"Článek 26Zvýhodnění1. Přijmou se opatření, která mají povzbudit co nejširší účast fyzických a právnických osob ze států AKT na provádění zakázek financovaných fondem, aby bylo možné optimalizovat fyzické a lidské zdroje z těchto států. Za tímto účelem:a) u zakázek na stavební práce v hodnotě nižší než 5 000 000 EUR se uděluje účastníkům nabídkového řízení ze států AKT cenové zvýhodnění ve výši 10 % při porovnávání nabídek obdobné ekonomické, technické a správní kvality, pokud nejméně jedna čtvrtina základního kapitálu a vedoucích pracovníků pochází z jednoho nebo více států AKT;b) u zakázek na dodávky bez ohledu na hodnotu dodávek se uděluje účastníkům nabídkového řízení ze států AKT cenové zvýhodnění ve výši 15 % při porovnávání nabídek obdobné ekonomické, technické a správní kvality, pokud nabídnou dodávky pocházející z AKT alespoň ve výši 50 % hodnoty zakázky;c) u zakázek na služby se při porovnávání nabídek obdobné hospodářské, technické a správní kvality uděluje zvýhodnění:i) odborníkům, institucím nebo poradenským společnostem nebo podnikům ze států AKT s požadovanou způsobilostí,ii) nabídkám předloženým podniky z AKT, a to buď jednotlivě nebo v konsorciu s evropskými partnery, aiii) nabídkám předloženým evropskými účastníky nabídkového řízení se subdodavateli nebo odborníky z AKT;d) pokud se předpokládají subdodávky, udělí úspěšný účastník nabídkového řízení zvýhodnění fyzickým osobám, společnostem a podnikům ze států AKT, schopným provést požadovanou zakázku za podobných podmínek ae) stát AKT může ve výzvě k podávání nabídek navrhnout potenciálním účastníkům nabídkového řízení pomoc společností či podniků nebo národních odborníků či poradců z jiných států AKT, vybraných po vzájemné dohodě. Tato spolupráce může mít podobu společného podniku, subdodávky nebo odborné přípravy praktikantů.2. Pokud jsou podle výše uvedených kritérií uznány dvě nabídky za rovnocenné, udělí se zvýhodnění:a) účastníkovi nabídkového řízení ze státu AKT, nebob) pokud se taková nabídka nevyskytne, účastníkovi, který:i) umožňuje nejlepší využití fyzických a lidských zdrojů států AKT,ii) nabízí největší možnosti subdodávek společnostem, podnikům nebo fyzickým osobám ze států AKT, neboiii) je konsorciem fyzických osob, společností a podniků ze států AKT a Společenství.";v) v kapitole 6 se nadpis nahrazuje tímto:"SPRÁVA ZDROJŮ FONDU A VÝKONNÍ ZÁSTUPCI";w) článek 34 se nahrazuje tímto:"Článek 34Komise1. Komise zajišťuje finanční plnění


text: operací financovaných ze zdrojů fondu, s výjimkou investičního nástroje a úrokových příspěvků, za využití těchto hlavních metod řízení:a) centralizovaného řízení;b) decentralizovaného řízení.2. Finanční plnění ze zdrojů fondu vykonává Komise zpravidla decentralizovaně.V takovém případě zajišťují výkonné funkce státy AKT v souladu s článkem 35.3. Pro zajištění finančního plnění ze zdrojů fondu deleguje Komise své výkonné pravomoci v rámci svých útvarů. Komise o takovém delegování pravomocí informuje státy AKT a Výbor AKT — ES pro spolupráci při financování rozvoje."x) článek 35 se nahrazuje tímto:"Článek 35Vnitrostátní schvalující osoba1. Vláda každého státu AKT jmenuje vnitrostátní schvalující osobu, aby ji zastupovala ve všech operacích financovaných ze zdrojů fondu spravovaných Komisí a bankou. Vnitrostátní schvalující osoba jmenuje jednu nebo více zastupujících vnitrostátních schvalujících osob, které ji nahradí, pokud by nemohla vykonávat svou funkci, a uvědomí o takovém jmenování Komisi. Vnitrostátní schvalující osoba může za předpokladu splnění podmínek institucionální kapacity a řádného finančního řízení delegovat své funkce v oblasti provádění daných programů a projektů na příslušný subjekt v rámci orgánů státní správy. O každém takovém delegování informuje Komisi.Jestliže se Komise dozví o problémech při provádění postupů spojených se správou zdrojů fondu, naváže ve spolupráci s vnitrostátní schvalující osobou veškeré kontakty potřebné k nápravě situace a podnikne veškeré nezbytné kroky.Vnitrostátní schvalující osoba nese finanční odpovědnost jen za výkonné úkoly, které jí byly svěřeny.V rámci decentralizovaného řízení zdrojů fondu a s výhradou dodatečných pravomocí, které by mohla Komise udělit, vnitrostátní schvalující osoba:a) odpovídá za koordinaci, programování, pravidelné sledování a roční přezkumy, přezkumy v polovině a na konci období provádění spolupráce, jakož i za koordinaci s dárci;b) v úzké spolupráci s Komisí odpovídá za přípravu, předkládání a hodnocení programů a projektů;c) připravuje zadávací dokumentaci a případně dokumentaci k výzvám k předkládání návrhů;d) před zveřejněním výzev k podávání nabídek a případně výzev k předkládání návrhů předkládá Komisi ke schválení zadávací dokumentaci a případně dokumentaci k výzvám k předkládání návrhů;e) v úzké spolupráci s Komisí zveřejňuje výzvy k podávání nabídek a případně výzvy k předkládání návrhů;f) přijímá nabídky a případně návrhy a předává kopie nabídek Komisi; předsedá jejich posuzování a stanovuje výsledky tohoto posouzení ve lhůtě jejich platnosti s ohledem na čas potřebný ke schválení zakázky;g) vyzývá Komisi k posuzování nabídek a případně návrhů a oznamuje Komisi výsledek posouzení nabídek a návrhů za účelem schválení návrhů na zadání zakázek a udělení grantů;h) předkládá Komisi ke schválení zakázky a odhady programů a dodatky k nim;i) podepisuje Komisí schválené zakázky a dodatky k nim;j) zúčtuje a schvaluje výdaje v mezích jí přidělených zdrojů ak) během provádění operací činí veškeré úpravy nutné k tomu, aby bylo zajištěno správné provádění schválených programů a projektů z hospodářského a technického hlediska.2. Vnitrostátní schvalující osoba během provádění operací a s výhradou povinnosti informovat Komisi rozhoduje o:a) technických úpravách a změnách podrobností programů a projektů, pokud neovlivňují přijaté technické řešení a zůstávají v rámci rezerv pro úpravy stanovených v dohodě o financování;b) změnách místa u vícečetných programů nebo projektů, pokud jsou odůvodněny technickými, hospodářskými nebo sociálními důvody;c) uložení nebo prominutí pokut za prodlení;d) zproštění ručitelů;e) nákupu zboží na místním trhu


text: bez ohledu na jeho původ;f) použití stavebního zařízení a strojů, které nepocházejí z členských států nebo států AKT, pokud v členských státech nebo státech AKT neexistuje výroba srovnatelného zařízení a strojů;g) subdodávkách;h) konečném převzetí za předpokladu, že Komise je přítomna při předběžném převzetí, potvrdí odpovídající zápis a případně je přítomna při konečném převzetí, zejména pokud rozsah výhrad zaznamenaných při předběžném převzetí vyžaduje rozsáhlé dodatečné práce ai) najímání poradců a dalších odborníků na technickou pomoc.";y) článek 36 se nahrazuje tímto:"Článek 36Vedoucí delegace1. Komise je v každém státě AKT nebo v každém regionálním uskupení, které o to výslovně požádá, zastoupena delegací řízenou vedoucím delegace, se souhlasem dotyčného státu nebo států AKT. Pokud je vedoucí delegace jmenován pro skupinu států AKT, přijmou se odpovídající opatření. Vedoucí delegace zastupuje Komisi ve všech oblastech její působnosti a ve všech jejích činnostech.2. Vedoucí delegace je hlavní kontaktní osobou pro státy AKT a subjekty nebo organizace způsobilé pro finanční podporu poskytovanou podle dohody. Úzce spolupracuje s vnitrostátní schvalující osobou.3. Vedoucí delegace má nezbytné pokyny a delegované pravomoci k tomu, aby usnadňoval a urychloval veškeré operace podle dohody.4. Vedoucí delegace pravidelně informuje vnitrostátní orgány o činnostech Společenství, které se mohou přímo dotýkat spolupráce mezi Společenstvím a státy AKT.";z) článek 37 se nahrazuje tímto:"Článek 37Platby1. Pro účely provádění plateb v národních měnách států AKT může Komise svým jménem ve státech AKT otevřít u vnitrostátní veřejné nebo poloveřejné finanční instituce, zvolené po dohodě státu AKT a Komise, účty vedené v měnách členských států nebo v euru. Tato instituce vykonává funkci vnitrostátního platebního zprostředkovatele.2. Vnitrostátní platební zprostředkovatel za své služby nezískává žádnou odměnu a z uložených prostředků mu není vyplácen žádný úrok. Komise doplňuje místní účty v měně jednoho z členských států nebo v euru na základě odhadů budoucích požadavků na hotovost, které se provádějí s dostatečným předstihem tak, aby nebylo nutné předfinancování ze strany států AKT a aby se předešlo zpožděným platbám.3. [zrušen]4. Platby provádí Komise v souladu s pravidly stanovenými Společenstvím a Komisí po případném zúčtování a schválení výdajů vnitrostátní schvalující osobou.5. [zrušen]6. Postupy zúčtování, schvalování a plateb musí být dokončeny ve lhůtě 90 dnů od data splatnosti. Vnitrostátní schvalující osoba zpracuje a předloží schválení platby vedoucímu delegace nejpozději 45 dnů před datem splatnosti.7. Nároky z opožděné platby nese dotyčný stát nebo státy AKT a Komise z vlastních zdrojů, a to za tu část zpoždění, za kterou daná strana odpovídá podle výše uvedených postupů."5. Doplňuje se nová příloha, které zní:"PŘÍLOHA VIIPolitický dialog o otázkách lidských práv, demokratických zásad a právního státuČlánek 1Cíle1. Konzultace podle čl. 96 odst. 3 písm. a) se s výjimkou zvláště naléhavých případů uskuteční po vyčerpání možností politického dialogu podle článku 8 a čl. 9 odst. 4 dohody.2. Obě strany by měly politický dialog vést v duchu dohody a s ohledem na pokyny pro politický dialog AKT-EU stanovené Radou ministrů.3. Politický dialog je proces, který by měl podporovat posilování vztahů AKT-EU a přispívat k dosahování cílů partnerství.Článek 2Posílený politický dialog před konzultacemi podle článku 96 dohody1. Politický dialog týkající se dodržování lidských práv, demokratických zásad a


text: právního státu se vede podle článku 8 a čl. 9 odst. 4 dohody a v rámci mezinárodně uznávaných norem. V rámci tohoto dialogu se strany mohou dohodnout na společných bodech a prioritách.2. Strany mohou společně vypracovat a přijmout zvláštní ukazatele nebo cíle v oblasti lidských práv, demokratických zásad a právního státu, v rámci mezinárodně schválených norem a s ohledem na zvláštní okolnosti dotyčného státu AKT. Ukazateli se rozumí mechanismy sloužící k dosahování cílů pomocí stanovení dílčích cílů a časových rámců pro zajištění souladu.3. Politický dialog podle odstavců 1 a 2 je systematický a formální a před zahájením konzultací podle článku 96 dohody vyčerpá všechny možnosti.4. Kromě zvláště naléhavých případů vymezených v čl. 96 odst. 2 písm. b) dohody mohou být konzultace podle článku 96 dohody rovněž zahájeny bez předchozího posíleného politického dialogu v případě trvalého nedodržování závazků přijatých některou ze stran během předchozího dialogu nebo v případě, že dialog není veden v dobré víře.5. Politický dialog podle článku 8 dohody se mezi stranami rovněž použije s cílem pomoci zemím, na které byla uplatněna vhodná opatření podle článku 96 dohody, normalizovat vztahy.Článek 3Další pravidla pro konzultace podle článku 96 dohody1. Strany usilují o to, aby byly při konzultacích podle článku 96 dohody zastupovány na stejné úrovni.2. Strany se zavazují k transparentní spolupráci před formálními konzultacemi, během nich a po nich, přičemž berou ohled na zvláštní ukazatele a cíle podle čl. 2 odst. 2 této přílohy.3. Strany využijí třicetidenní oznamovací lhůtu podle čl. 96 odst. 2 dohody k účinné přípravě a k podrobnějším konzultacím v rámci skupiny AKT a v rámci Společenství a jeho členských států. Během procesu konzultace by strany měly přijmou pružné časové rámce, přičemž by však současně měly uznat, že zvláště naléhavé případy vymezené v čl. 96 odst. 2 písm. b) dohody a v čl. 2 odst. 4 této přílohy mohou vyžadovat okamžitou reakci.4. Strany uznávají úlohu skupiny AKT v politickém dialogu na základě podmínek, které skupina AKT stanoví a sdělí je Evropskému společenství a jeho členským státům.5. Strany uznávají potřebu strukturovaných a trvalých konzultací podle článku 96 dohody. Rada ministrů může za tímto účelem vypracovat další podmínky."NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k této smlouvě své podpisy.--------------------------------------------------


text:
 17.2.2017
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 41/1
 Pouze původní texty EHK OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Je zapotřebí ověřit si status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost v nejnovější verzi dokumentu EHK OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 10 – Jednotná ustanovení pro schvalování vozidel z hlediska elektromagnetické kompatibility [2017/260]
 Zahrnuje veškerá platná znění až po:
 Doplněk 01 k sérii změn 05 – datum vstupu v platnost: 8. října 2016
 OBSAH
 PŘEDPIS
 1.
 Oblast působnosti
 2.
 Definice
 3.
 Žádost o schválení
 4.
 Schválení
 5.
 Značení
 6.
 Specifikace pro konfigurace jiné než „režim dobíjení REESS při připojení do elektrické sítě“
 7.
 Doplňkové specifikace pro konfiguraci „režim dobíjení REESS při připojení do elektrické sítě“
 8.
 Změna nebo rozšíření schválení typu vozidla přidáním další elektrické/elektronické montážní podskupiny nebo její náhradou
 9.
 Shodnost výroby
 10.
 Postihy za neshodnost výroby
 11.
 Definitivní ukončení výroby
 12.
 Změna a rozšíření schválení typu vozidla nebo elektrické/elektronické montážní podskupiny
 13.
 Přechodná ustanovení
 14.
 Názvy a adresy technických zkušeben provádějících schvalovací zkoušky a názvy a adresy schvalovacích orgánů
 Dodatek 1 –
 Seznam norem uvedených v tomto předpise
 Dodatek 2 –
 Širokopásmové vztažné mezní hodnoty vozidla – Vzdálenost anténa–vozidlo: 10 m
 Dodatek 3 –
 Širokopásmové vztažné mezní hodnoty vozidla – Vzdálenost anténa–vozidlo: 3 m
 Dodatek 4 –
 Úzkopásmové vztažné mezní hodnoty vozidla – Vzdálenost anténa–vozidlo: 10 m
 Dodatek 5 –
 Úzkopásmové vztažné mezní hodnoty vozidla – Vzdálenost anténa–vozidlo: 3 m
 Dodatek 6 –
 Elektrická/elektronická montážní podskupina – Širokopásmové vztažné mezní hodnoty
 Dodatek 7 –
 Elektrická/elektronická montážní podskupina – Úzkopásmové vztažné mezní hodnoty
 Dodatek 8 –
 Vysokonapěťová umělá síť
 Přílohy
 1
 Příklady značek schválení typu
 2A
 Informační dokument pro schválení typu vozidla z hlediska elektromagnetické kompatibility
 2B
 Informační dokument pro schválení typu elektrické/elektronické montážní podskupiny z hlediska elektromagnetické kompatibility
 3A
 Sdělení týkající se udělení, rozšíření, zamítnutí nebo odebrání schválení nebo definitivního ukončení výroby typu vozidla / konstrukční části / samostatného technického celku podle předpisu č. 10
 3B
 Sdělení týkající se udělení, rozšíření, zamítnutí nebo odebrání schválení nebo definitivního ukončení výroby typu elektrické/elektronické montážní podskupiny podle předpisu č. 10
 4
 Metoda měření vyzařovaných širokopásmových elektromagnetických emisí vozidel
 5
 Metoda měření vyzařovaných úzkopásmových elektromagnetických emisí vozidel
 6
 Metoda zkoušení odolnosti vozidel proti elektromagnetickému záření
 7
 Metoda měření vyzařovaných širokopásmových elektromagnetických emisí elektrických/elektronických montážních podskupin (EMP)
 8
 Metoda měření vyzařovaných úzkopásmových elektromagnetických emisí elektrických/elektronických montážních podskupin (EMP)
 9
 Metoda (metody) zkoušení odolnosti elektrických/elektronických montážních podskupin proti elektromagnetickému záření
 10
 Metoda (metody) zkoušení emisí přechodových jevů elektrických/elektronických montážních podskupin a odolnosti proti nim
 11
 Metoda (metody) zkoušení emisí harmonických generovaných vozidlem na vedení střídavého proudu
 12
 Metoda (metody) zkoušení emisí změn napětí, kolísání napětí a flikru generovaných vozidlem na vedení střídavého proudu
 13
 Metoda (metody) zkoušení emisí vysokofrekvenčních rušení šířených vedením střídavého nebo stejnosměrného proudu generovaných vozidlem
 14
 Metoda (metody) zkoušení emisí vysokofrekvenčních rušení šířených vedením generovaných vozidlem na síti a telekomunikačním přístupu
 15
 Metoda zkoušení odolnosti vozidel proti rychlým elektrickým přechodovým jevům /


text:
skupinám impulzů šířeným vedením střídavého a stejnosměrného proudu
 16
 Metoda zkoušení odolnosti vozidel proti rázovým impulzům šířeným vedením střídavého a stejnosměrného proudu
 17
 Metoda (metody) zkoušení emisí harmonických generovaných EMP na vedení střídavého proudu
 18
 Metoda (metody) zkoušení emisí změn napětí, kolísání napětí a flikru generovaných EMP na vedení střídavého proudu
 19
 Metoda (metody) zkoušení emisí vysokofrekvenčních rušení šířených vedením střídavého nebo stejnosměrného proudu generovaných EMP
 20
 Metoda (metody) zkoušení emisí vysokofrekvenčních rušení šířených vedením generovaných EMP na síti a telekomunikačním přístupu
 21
 Metoda zkoušení odolnosti EMP proti rychlým elektrickým přechodovým jevům / skupinám impulzů šířeným vedením střídavého a stejnosměrného proudu
 22
 Metoda zkoušení odolnosti EMP proti rázovým impulzům šířeným vedením střídavého a stejnosměrného proudu
 1. OBLAST PŮSOBNOSTI
 Tento předpis se vztahuje na:
 1.1.
 vozidla kategorií L, M, N a O (1) s ohledem na elektromagnetickou kompatibilitu;
 1.2.
 konstrukční části a samostatné technické celky určené k instalaci do těchto vozidel s omezením uvedeným v bodě 3.2.1 s ohledem na elektromagnetickou kompatibilitu.
 1.3.
 Zahrnuje:
 a)
 požadavky týkající se odolnosti proti vyzařovanému rušení nebo rušení šířenému vedením ovlivňujícímu funkce související s přímým ovládáním vozidla, s ochranou řidiče, spolujezdce a dalších účastníků silničního provozu, s rušením, které by mohlo způsobit zmatení řidiče nebo dalších účastníků silničního provozu, s funkčností datové sběrnice vozidla a s rušením, které by ovlivnilo povinné údaje vozidla;
 b)
 požadavky na kontrolu nežádoucích vyzařovaných emisí a emisí šířených vedením pro ochranu při určeném použití elektrického nebo elektronického zařízení ve vlastních nebo sousedních či jim blízkých vozidlech a kontrolu rušení pocházejícího z příslušenství, které může být dodatečně namontováno do vozidla;
 c)
 doplňkové požadavky na vozidla a EMP s propojovacími systémy pro nabíjení REESS týkající se kontroly emisí vznikajících při připojení vozidla k elektrické síti a odolnosti proti nim.
 2. DEFINICE
 Pro účely tohoto předpisu se použijí tyto definice:
 2.1.
 „Elektromagnetickou kompatibilitou“ se rozumí schopnost vozidla nebo konstrukční části nebo samostatného technického celku uspokojivě fungovat ve vlastním elektromagnetickém prostředí bez vytváření nepřípustného elektromagnetického rušení čehokoliv v tomto prostředí.
 2.2.
 „Elektromagnetickým rušením“ se rozumí každý elektromagnetický jev, který může snížit funkčnost vozidla nebo konstrukční části nebo samostatného technického celku nebo jiného zařízení, jednotky zařízení nebo systému provozovaného v okolí vozidla. Elektromagnetické rušení může mít podobu elektromagnetického šumu, nežádoucího signálu nebo změny v přenosovém prostředí.
 2.3.
 „Elektromagnetickou odolností“ se rozumí schopnost vozidla nebo konstrukční části nebo samostatného technického celku fungovat bez snížení výkonu za přítomnosti (specifikovaného) elektromagnetického rušení, které zahrnuje požadované vysokofrekvenční signály z rozhlasových vysílačů nebo vyzařované emise v hovorovém pásmu z průmyslových, vědeckých a lékařských (ISM) přístrojů, umístěných uvnitř vozidla nebo mimo něj.
 2.4.
 „Elektromagnetickým prostředím“ se rozumí úhrn elektromagnetických jevů přítomných v daném místě.
 2.5.
 „Širokopásmovou emisí“ se rozumí emise, která má šířku pásma větší, než je šířka pásma jednotlivého měřicího zařízení nebo přijímače (Mezinárodní zvláštní výbor pro radiové odrušení (CISPR) 25).
 2.6.
 „Úzkopásmovou emisí“ se rozumí emise, která má šířku pásma menší, než je šířka pásma jednotlivého měřicího zařízení nebo přijímače (CISPR 25).
 2.7.
 „Elektrickým/elektronickým systémem“ se rozumí elektrické a/nebo elektronické zařízení nebo sada zařízení se všemi elektrickými propojovacími prvky,


text:
které tvoří součást vozidla, ale nejsou předmětem samostatného schválení typu.
 2.8.
 „Elektrickou/elektronickou montážní podskupinou“ (dále též „EMP“) se rozumí elektrické a/nebo elektronické zařízení nebo sada zařízení určených jako součást vozidla, společně se všemi elektrickými propojovacími prvky a kabeláží, které vykonávají jednu nebo více specializovaných funkcí. EMP může být schválena na žádost výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce buď jako „konstrukční část“, nebo jako „samostatný technický celek“.
 2.9.
 „Typ vozidla“ ve vztahu k elektromagnetické kompatibilitě zahrnuje všechna vozidla, která se podstatně neliší v hlediscích, jako jsou:
 2.9.1.
 celková velikost a tvar prostoru pro motor;
 2.9.2.
 celkové uspořádání elektrických a/nebo elektronických konstrukčních částí a celkové uspořádání kabeláže;
 2.9.3.
 základní materiál, ze kterého je zkonstruována kostra nebo karoserie vozidla (například karoserie z oceli, hliníku nebo ze skelných vláken). Přítomnost panelů z různého materiálu nemění typ vozidla za předpokladu, že základní materiál kostry je nezměněn. Takové odchylky však musí být oznámeny.
 2.10.
 „Typem EMP“ ve vztahu k elektromagnetické kompatibilitě se rozumí EMP, které se neliší v takových zásadních hlediscích, jako jsou:
 2.10.1.
 funkce, kterou plní EMP;
 2.10.2.
 celkové uspořádání případných elektrických a/nebo elektronických konstrukčních částí.
 2.11.
 „Kabeláží vozidla“ se rozumí kabely napájecího napětí, sběrnicového systému (např. CAN), přijímací nebo vysílací anténní kabely, které jsou nainstalovány výrobcem vozidla.
 2.12.
 „Funkce související s odolností“ jsou:
 a)
 funkce související s přímým ovládáním vozidla:
 i)
 zhoršením nebo změnou funkčních vlastností: např. motoru, převodovky, brzdného systému, zavěšení, aktivního řízení, zařízení pro omezení rychlosti;
 ii)
 ovlivněním polohy řidiče: např. nastavení polohy sedadla nebo volantu;
 iii)
 ovlivněním výhledu řidiče: např. potkávací světlo, stěrač předního skla;
 b)
 funkce související s ochranou řidiče, spolujezdce a dalších účastníků silničního provozu:
 např. airbag a bezpečnostní zádržné systémy;
 c)
 funkce, jejichž případné narušení způsobí zmatení řidiče nebo dalších účastníků silničního provozu:
 i)
 optické poruchy: nesprávná funkce, např. směrové svítilny, brzdové svítilny, doplňkové obrysové svítilny, zadní obrysové svítilny, světelná zařízení pro nouzové služby, chybné informace varovných systémů, svítilen nebo displejů související s funkcemi v písmeni a) nebo b), které by mohly být pozorovány v zorném poli řidiče;
 ii)
 zvukové poruchy: nesprávná funkce např. výstražného systému proti krádeži, houkačky;
 d)
 funkce související s provozuschopností datové sběrnice vozidla:
 blokováním přenosu dat na systémech datových sběrnic vozidla, které jsou užívány pro přenos dat, vyžadovaných pro zajištění správné provozuschopnosti dalších funkcí souvisejících s odolností;
 e)
 funkce, které, jsou-li narušeny, ovlivní povinné údaje vozidla: např. tachometr, počítadlo ujetých kilometrů;
 f)
 funkce související s režimem dobíjení při připojení do elektrické sítě:
 i)
 u zkoušky vozidla: funkce vedoucí k neočekávanému pohybu vozidla;
 ii)
 u zkoušky EMP: funkce vedoucí k nesprávnému stavu nabíjení (např. nadproud, přepětí).
 2.13.
 „REESS“ se rozumí dobíjecí systém pro uchovávání energie, který dodává elektrickou energii pro elektrický pohon vozidla.
 2.14.
 „Propojovacím systémem pro nabíjení REESS“ se rozumí elektrický obvod nainstalovaný ve vozidle pro účely nabíjení REESS.
 2.15.
 „Režimem dobíjení REESS při připojení do elektrické sítě“ se rozumí normální dobíjecí provozní režim vozidla a/nebo dobíjecího systému.
 3. ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ
 3.1. Schválení typu vozidla
 3.1.1. Žádost o schválení typu vozidla s ohledem na elektromagnetickou kompatibilitu předkládá výrobce vozidla.
 3.1.2. Vzor informačního dokumentu je


text:
uveden v příloze 2A.
 3.1.3. Výrobce vozidla sestaví seznam, který popisuje všechny příslušné elektrické/elektronické systémy nebo EMP, provedení karoserie, různé materiály karoserie, celkové uspořádání kabeláže, varianty motoru, verze levostranného a pravostranného řízení a rozvoru náprav. Příslušné elektrické/elektronické systémy vozidla nebo EMP jsou ty, které mohou emitovat významné širokopásmové nebo úzkopásmové záření a/nebo ty, které souvisí s funkcemi vozidla souvisejícími s odolností (viz bod 2.12), a ty, které představují propojovací systémy pro nabíjení REESS.
 3.1.4. Z uvedeného seznamu se po vzájemné dohodě mezi výrobcem a schvalovacím orgánem vybere vozidlo představující typ, který má být schválen. Volba vozidla musí být založená na elektrických/elektronických systémech nabízených výrobcem. Z tohoto seznamu může být vybráno jedno nebo více vozidel, jestliže se výrobce a schvalovací orgán shodnou na tom, že jsou ve vozidle zabudovány různé elektrické/elektronické systémy, které mohou mít ve srovnání s prvním představitelem vozidla významný vliv na elektromagnetickou kompatibilitu vozidla.
 3.1.5. Volba vozidla (vozidel) v souladu s bodem 3.1.4 výše musí být omezena na kombinace vozidla a elektrických/elektronických systémů, jež mají být skutečně vyráběny.
 3.1.6. Výrobce může žádost doplnit protokolem ze zkoušek, které byly provedeny. Takto poskytnuté údaje mohou být použity schvalovacím orgánem pro účely sestavení formuláře sdělení pro schválení typu.
 3.1.7. Jestliže technická zkušebna odpovědná za provádění schvalovacích zkoušek provádí zkoušení sama, musí být poskytnuto vozidlo představující schvalovaný typ v souladu s bodem 3.1.4 výše.
 3.1.8. Výrobce vozidla poskytne pro vozidla kategorií M, N a O přehled kmitočtových pásem, hladin výkonu, poloh antény a opatření pro montáž vysokofrekvenčních vysílačů (RF vysílačů), a to i když vozidlo v době provádění typových zkoušek těmito vysílači vybaveno není. Přehled musí zahrnovat všechny mobilní rádiové služby běžně užívané ve vozidlech. Tato informace musí být po schválení typu veřejně zpřístupněna.
 Výrobci vozidla poskytnou důkaz, že provozuschopnost vozidla není nepříznivě ovlivněna instalacemi takových vysílačů.
 3.1.9. O schválení typu vozidla se žádá v případě REESS i v případě propojovacího systému pro nabíjení REESS, neboť oba jsou považovány za elektrický/elektronický systém.
 3.2. Schválení typu EMP
 3.2.1. Použitelnost tohoto předpisu pro EMP:
 3.2.2. Žádost o schválení typu EMP s ohledem na elektromagnetickou kompatibilitu podává výrobce vozidla nebo výrobce EMP.
 3.2.3. Vzor informačního dokumentu je uveden v příloze 2 B.
 3.2.4. Výrobce může žádost doplnit protokolem ze zkoušek, které byly provedeny. Takto poskytnuté údaje mohou být použity schvalovacím orgánem pro účely sestavení formuláře sdělení pro schválení typu.
 3.2.5. Jestliže technická zkušebna odpovědná za provádění schvalovacích zkoušek provádí zkoušení sama, musí jí být předložen vzorek představitele typu systému EMP, který má být schválen; v případě potřeby po dohodě s výrobcem např. ohledně možných variant provedení, počtu konstrukčních částí, počtu snímačů. Jestliže to technická zkušebna považuje za nezbytné, může vybrat další vzorek.
 3.2.6. Vzorek (vzorky) se čitelně a nesmazatelně označí obchodním názvem nebo značkou výrobce a označením typu.
 3.2.7. Podle okolností by měla být případně popsána veškerá omezení použití. Jakákoli taková omezení se uvedou v přílohách 2B a/nebo 3B.
 3.2.8. Pro EMP, které jsou dodávány na trh jako náhradní díly, se nevyžaduje schválení typu, pokud jsou řádně označeny jako náhradní díl identifikačním číslem a pokud


text:
jsou identické a od stejného výrobce, jako je výrobce příslušného dílu původního zařízení pro vozidlo již typově schválené.
 3.2.9. Pro konstrukční části prodávané na trhu s autopříslušenstvím a určené k montáži do motorových vozidel se nevyžaduje schválení typu, pokud nesouvisí s funkcemi souvisejícími s odolností (viz bod 2.12). V tomto případě výrobce vydá prohlášení, že EMP splňuje požadavky tohoto předpisu a zejména mezní hodnoty definované v bodech 6.5, 6.6, 6.7, 6.8 a 6.9 tohoto předpisu.
 3.2.10. V případě, že EMP je zdrojem světla (jeho částí), žadatel musí:
 a)
 uvést číslo schválení typu podle předpisu č. 37, předpisu č. 99 nebo předpisu č. 128, jež bylo této EMP uděleno,
 nebo
 b)
 předložit zkušební protokol vypracovaný technickou zkušebnou určenou schvalovacím orgánem, v němž je uvedeno, že tato EMP není mechanicky zaměnitelná s žádným jiným zdrojem světla podle předpisu č. 37, předpisu č. 99 nebo předpisu č. 128.
 4. SCHVÁLENÍ
 4.1. Postupy schválení typu
 4.1.1. Schválení typu vozidla
 Podle uvážení výrobce vozidla mohou být použity následující alternativní postupy schválení typu vozidla.
 4.1.1.1. Schválení celého vozidla
 Celé vozidlo může být schváleno jako typ přímo podle ustanovení uvedených v bodě 6 a případně v bodě 7 tohoto předpisu. Jestliže výrobce vozidla zvolí tento postup, nepožaduje se samostatné zkoušení elektrických/elektronických systémů nebo EMP.
 4.1.1.2. Schválení typu vozidla zkoušením jednotlivých EMP
 Výrobce vozidla může získat schválení vozidla, jestliže schvalovacímu orgánu prokáže, že všechny příslušné elektrické/elektronické systémy nebo EMP (viz bod 3.1.3 tohoto předpisu) byly schváleny podle tohoto předpisu a byly instalovány v souladu se všemi stanovenými podmínkami.
 4.1.1.3. Výrobce může získat schválení podle tohoto předpisu, jestliže vozidlo nemá vybavení, které by bylo předmětem zkoušek odolnosti nebo emisí. Pro taková schválení se zkoušení nepožaduje.
 4.1.2. Schválení typu EMP
 Schválení typu může být uděleno EMP určené k montáži buď do kteréhokoli typu vozidla (schválení konstrukční části), nebo do konkrétního typu nebo konkrétních typů vozidla na žádost výrobce EMP (schválení samostatného technického celku).
 4.1.3. EMP, které jsou vysokofrekvenčními vysílači, jež nezískaly schválení typu ve vazbě na výrobce vozidla, musí být dodány s vhodnými instalačními návody.
 4.2. Udělení schválení typu
 4.2.1. Vozidlo
 4.2.1.1. Schválení typu se udělí, jestliže představitel vozidla splňuje požadavky bodu 6 a případně bodu 7 tohoto předpisu.
 4.2.1.2. Vzor formuláře sdělení pro schválení typu je uveden v příloze 3A.
 4.2.2. EMP
 4.2.2.1. Schválení typu se udělí, jestliže představitel systému (představitelé systémů) EMP splňuje (splňují) požadavky bodu 6 a případně bodu 7 tohoto předpisu.
 4.2.2.2. Vzor formuláře sdělení pro schválení typu je uveden v příloze 3 B.
 4.2.3. Pro sestavení formulářů sdělení podle bodů 4.2.1.2 nebo 4.2.2.2 výše může schvalovací orgán smluvní strany udělující schválení použít protokol připravený nebo schválený uznanou laboratoří nebo podle ustanovení tohoto předpisu.
 4.2.4. Jestliže v případě EMP, která je zdrojem světla (jeho částí), není předložena dokumentace popsaná v bodě 3.2.10 výše, schválení této EMP podle předpisu č. 10 se neudělí.
 4.3. Udělení nebo odmítnutí schválení typu vozidla nebo EMP v souladu s tímto předpisem se oznámí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, na formuláři podle vzoru v příloze 3A nebo 3B tohoto předpisu.


text:
K formuláři se přiloží fotografie a/nebo schémata či výkresy ve vhodném měřítku poskytnuté žadatelem ve formátu ne větším než A4 (210 × 297 mm) nebo na tento formát složené.
 5. ZNAČENÍ
 5.1. Každému schválenému typu vozidla nebo EMP se přidělí číslo schválení typu. První dvě číslice tohoto čísla (v současné době 05) udávají sérii změn, která zahrnuje nejnovější významné technické změny předpisu v době vydání schválení. Žádná ze smluvních stran nesmí přidělit stejné číslo schválení jinému typu vozidla nebo EMP.
 5.2. Umístění značení
 5.2.1. Vozidlo
 Každé vozidlo odpovídající typu schválenému podle tohoto předpisu se opatří značkou schválení typu popsanou v bodě 5.3 níže.
 5.2.2. Montážní podskupina
 Každá EMP odpovídající typu schválenému podle tohoto předpisu se opatří značkou schválení typu popsanou v bodě 5.3 níže.
 Pro elektrické/elektronické systémy vestavěné do vozidel, která jsou schválena jako celky, se nepožaduje žádné značení.
 5.3. Na každé vozidlo odpovídající typu schválenému podle tohoto předpisu se umístí mezinárodní značka schválení typu, a to nápadně a na snadno přístupném místě stanoveném ve formuláři sdělení o schválení typu. Tato značka se skládá z:
 5.3.1.
 písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (2);
 5.3.2.
 čísla tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení typu vpravo od kružnice uvedené v bodě 5.3.1 výše.
 5.4. Příklad značky schválení typu je uveden v příloze 1 tohoto předpisu.
 5.5. Označení na EMP v souladu s bodem 5.3 výše nemusí být viditelné, pokud je EMP instalována ve vozidle.
 6. SPECIFIKACE PRO KONFIGURACE JINÉ NEŽ „REŽIM DOBÍJENÍ REESS PŘI PŘIPOJENÍ DO ELEKTRICKÉ SÍTĚ“
 6.1. Všeobecné specifikace
 6.1.1. Vozidlo a jeho elektrický/elektronický systém (systémy) nebo EMP musí být navrženy, konstruovány a montovány tak, aby mohlo vozidlo za normálních podmínek použití odpovídat požadavkům tohoto předpisu.
 6.1.1.1. Vozidlo musí být zkoušeno na vyzařované emise a na odolnost proti vyzařovanému rušení. Pro schválení typu vozidla nejsou požadovány zkoušky na emise šířené vedením nebo na odolnost proti rušení šířenému vedením.
 6.1.1.2. EMP musí být zkoušena na vyzařované emise a emise šířené vedením a na odolnost proti vyzařovanému rušení a rušení šířenému vedením.
 6.1.2. Před zkoušením musí technická zkušebna připravit plán zkoušení ve spolupráci s výrobcem, který bude obsahovat minimálně provozní režim, vynucené funkce, kontrolní funkci, kritéria vyhovění/nevyhovění a určené emise.
 6.2. Specifikace týkající se širokopásmového elektromagnetického záření vozidel
 6.2.1. Měřicí metoda
 Elektromagnetické záření generované představitelem typu vozidla se měří metodou popsanou v příloze 4. Metoda měření musí být definována výrobcem vozidla ve shodě s technickou zkušebnou.
 6.2.2. Širokopásmové mezní hodnoty pro schválení typu vozidla
 6.2.2.1. Jestliže se měří metodou popsanou v příloze 4 při vzdálenosti 10,0 ± 0,2 m mezi vozidlem a anténou, činí mezní hodnoty 32 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 30 do 75 MHz a 32 až 43 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 75 do 400 MHz; tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu zvyšuje od kmitočtu 75 MHz, jak je znázorněno v dodatku 2 k tomuto předpisu. V kmitočtovém pásmu od 400 do 1 000 MHz je mezní hodnota konstantní, a to 43 dBμV/m.
 6.2.2.2. Jestliže se


text:
měří metodou popsanou v příloze 4 při vzdálenosti 3,0 ± 0,05 m mezi vozidlem a anténou, činí mezní hodnoty 42 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 30 do 75 MHz a 42 až 53 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 75 do 400 MHz; tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu zvyšuje od kmitočtu 75 MHz, jak je znázorněno v dodatku 3 k tomuto předpisu. V kmitočtovém pásmu od 400 do 1 000 MHz je mezní hodnota konstantní, a to 53 dBμV/m.
 6.2.2.3. Hodnoty měřené na představiteli typu vozidla, vyjádřené v dBμV/m, musí být nižší než mezní hodnoty pro schválení typu.
 6.3. Specifikace týkající se úzkopásmového elektromagnetického záření vozidel
 6.3.1. Měřicí metoda
 Elektromagnetické záření generované představitelem typu vozidla se měří metodou popsanou v příloze 5. Metoda měření musí být definována výrobcem vozidla ve shodě s technickou zkušebnou.
 6.3.2. Úzkopásmové mezní hodnoty pro schválení typu vozidla
 6.3.2.1. Jestliže se měří metodou popsanou v příloze 5 při vzdálenosti 10,0 ± 0,2 m mezi vozidlem a anténou, činí mezní hodnoty 22 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 30 do 75 MHz a 22 až 33 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 75 do 400 MHz; tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu zvyšuje od kmitočtu 75 MHz, jak je znázorněno v dodatku 4 k tomuto předpisu. V kmitočtovém pásmu od 400 do 1 000 MHz je mezní hodnota konstantní, a to 33 dBμV/m.
 6.3.2.2. Jestliže se měří metodou popsanou v příloze 5 při vzdálenosti 3,0 ± 0,05 m mezi vozidlem a anténou, činí mezní hodnoty 32 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 30 do 75 MHz a 32 až 43 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 75 do 400 MHz; tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu zvyšuje od kmitočtu 75 MHz, jak je znázorněno v dodatku 5 k tomuto předpisu. V kmitočtovém pásmu od 400 do 1 000 MHz je mezní hodnota konstantní, a to 43 dBμV/m.
 6.3.2.3. Hodnoty měřené na představiteli typu vozidla, vyjádřené v dBμV/m, musí být nižší než mezní hodnoty pro schválení typu.
 6.3.2.4. Bez ohledu na mezní hodnoty stanovené v bodech 6.3.2.1, 6.3.2.2 a 6.3.2.3 tohoto předpisu se vozidlo považuje za vyhovující mezním hodnotám pro úzkopásmové emise a dále se nezkouší, pokud během počáteční fáze popsané v příloze 5 bodě 1.3 je intenzita signálu změřená detektorem střední hodnoty na anténě rádiového přijímače v kmitočtovém pásmu od 76 do 108 MHz nižší než 20 dBμV.
 6.4. Specifikace týkající se odolnosti vozidel proti elektromagnetickému záření.
 6.4.1. Zkušební metoda
 Odolnost představitele typu vozidla proti elektromagnetickému záření se zkouší metodou popsanou v příloze 6.
 6.4.2. Mezní hodnoty odolnosti pro schválení typu vozidla
 6.4.2.1. Jestliže se zkouší metodou popsanou v příloze 6, musí intenzita pole činit 30 V/m (efektivní hodnota) v 90 % kmitočtového pásma od 20 do 2 000 MHz a nejméně 25 V/m (efektivní hodnota) v celém kmitočtovém pásmu od 20 do 2 000 MHz.
 6.4.2.2. Představitel typu vozidla se považuje za vyhovující požadavkům na odolnost, jestliže během zkoušek provedených podle přílohy 6 nedojde ke snížení výkonu „funkcí souvisejících s odolností“, podle bodu 2.1


text:
přílohy 6.
 6.5. Specifikace týkající se širokopásmového elektromagnetického rušení generovaného EMP
 6.5.1. Měřicí metoda
 Elektromagnetické záření generované představitelem typu EMP se měří metodou popsanou v příloze 7.
 6.5.2. Širokopásmové mezní hodnoty pro schválení typu EMP
 6.5.2.1. Jestliže se měří metodou popsanou v příloze 7, činí mezní hodnoty 62 až 52 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 30 do 75 MHz (tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu snižuje od kmitočtu 30 MHz) a 52 až 63 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 75 do 400 MHz (tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu zvyšuje od kmitočtu 75 MHz, jak je znázorněno v dodatku 6 k tomuto předpisu). V kmitočtovém pásmu od 400 do 1 000 MHz je mezní hodnota konstantní, a to 63 dBμV/m.
 6.5.2.2. Hodnoty měřené na představiteli typu EMP, vyjádřené v dBμV/m, musí být nižší než mezní hodnoty pro schválení typu.
 6.6. Specifikace týkající se úzkopásmového elektromagnetického rušení generovaného EMP
 6.6.1. Měřicí metoda
 Elektromagnetické záření generované představitelem typu EMP se měří metodou popsanou v příloze 8.
 6.6.2. Úzkopásmové mezní hodnoty pro schválení typu EMP
 6.6.2.1. Jestliže se měří metodou popsanou v příloze 8, činí mezní hodnoty 52 až 42 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 30 do 75 MHz (tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu snižuje od kmitočtu 30 MHz) a 42 až 53 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 75 do 400 MHz (tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu zvyšuje od kmitočtu 75 MHz, jak je znázorněno v dodatku 7). V kmitočtovém pásmu od 400 do 1 000 MHz je mezní hodnota konstantní, a to 53 dBμV/m.
 6.6.2.2. Hodnoty měřené na představiteli typu EMP, vyjádřené v dBμV/m, musí být nižší než mezní hodnoty pro schválení typu.
 6.7. Specifikace týkající se emisí přechodných rušení generovaných EMP, šířených po napájecích vedeních s napětím 12/24 V
 6.7.1. Zkušební metoda
 Emise představitele typu EMP se zkouší metodou (metodami) podle ISO 7637-2, jak je uvedeno v příloze 10, se zkušebními úrovněmi uvedenými v tabulce 1.
 Tabulka 1
 Maximální povolená amplituda impulzu
 (V)
 Maximální povolená amplituda impulzu pro
 Polarita amplitudy impulzu
 vozidla se systémy 12 V
 vozidla se systémy 24 V
 kladná
 + 75
 + 150
 záporná
 – 100
 – 450
 6.8. Specifikace týkající se odolnosti EMP proti elektromagnetickému záření
 6.8.1. Zkušební metoda (metody)
 Odolnost představitele typu EMP proti elektromagnetickému záření se zkouší metodou (metodami) popsanou (popsanými) v příloze 9.
 6.8.2. Mezní hodnoty odolnosti pro schválení typu EMP
 6.8.2.1. Jestliže se zkouší metodou popsanou v příloze 9, činí efektivní (RMS) zkušební hodnota odolnosti 60 V/m při metodě zkoušení páskovým vedením 150 mm, 15 V/m při metodě zkoušení páskovým vedením 800 mm, 75 V/m při metodě zkoušení v TEM buňce, 60 mA při metodě zkoušení proudovou injektáží (BCI) a 30 V/m při metodě zkoušení ve volném poli v 90 % kmitočtového pásma od 20 do 2 000 MHz a nejméně 50 mA/m při metodě zkoušení páskovým vedením 150 mm, 12,5 V/m při metodě zkoušení páskovým vedením 800 mm, 62,5 V/m při metodě zkoušení v TEM buňce, 50 mA při metodě zkoušení proudovou


text:
injektáží (BCI) a 25 V/m při metodě zkoušení ve volném poli v celém kmitočtovém pásmu od 20 do 2 000 MHz.
 6.8.2.2. Představitel typu EMP se považuje za vyhovující požadavkům na odolnost, jestliže během zkoušek podle přílohy 9 nedojde ke snížení výkonu „funkcí souvisejících s odolností“.
 6.9. Specifikace týkající se odolnosti EMP proti přechodným rušením šířeným po napájecích vedeních s napětím 12/24 V
 6.9.1. Zkušební metoda
 Odolnost představitele typu EMP se zkouší metodou (metodami) podle ISO 7637-2, jak je uvedeno v příloze 10, se zkušebními úrovněmi uvedenými v tabulce 2.
 Tabulka 2
 Odolnost elektrické/elektronické montážní podskupiny (EMP)
 Číslo zkušebního impulzu
 Úroveň zkoušky odolnosti
 Funkční stav systémů:
 Souvislost s funkcemi souvisejícími s odolností
 Bez souvislosti s funkcemi souvisejícími s odolností
 1
 III
 C
 D
 2a
 III
 B
 D
 2b
 III
 C
 D
 3a/3b
 III
 A
 D
 4
 III
 B
 (pro EMP, která musí být v provozu během spouštění motoru)
 C
 (pro ostatní EMP)
 D
 6.10. Výjimky
 6.10.1. Pokud vozidlo nebo elektrický/elektronický systém nebo EMP neobsahuje elektronický oscilátor s pracovním kmitočtem vyšším než 9 kHz, považuje se za vyhovující požadavkům v bodě 6.3.2 nebo 6.6.2 a v přílohách 5 a 8.
 6.10.2. Vozidla, která nemají elektrické/elektronické systémy s „funkcemi souvisejícími s odolností“, nemusí být zkoušena na odolnost proti vyzařovanému rušení a považují se za vyhovující požadavkům v bodě 6.4 a v příloze 6 tohoto předpisu.
 6.10.3. EMP bez „funkcí souvisejících s odolností“ nemusí být zkoušeny na odolnost proti vyzařovanému rušení a považují se za vyhovující požadavkům v bodě 6.8 a v příloze 9 tohoto předpisu.
 6.10.4. Elektrostatický výboj
 U vozidel s pneumatikami se karoserie/podvozek považují za elektricky izolovanou konstrukci. Významné elektrostatické síly vůči vnějšímu prostředí vozidla se vyskytují pouze v okamžiku nástupu nebo výstupu cestujících z vozidla. Jelikož vozidlo v těchto okamžicích stojí, nepovažuje se za nutné provést zkoušku pro schválení typu při elektrostatickém výboji.
 6.10.5. Emise přechodných rušení generovaných EMP, šířených po napájecích vedeních s napětím 12/24 V
 EMP, které nejsou spínány, neobsahují žádné spínače nebo indukční zátěže, nemusí být zkoušeny na přechodné emise šířené vedením a považují se za vyhovující bodu 6.7.
 6.10.6. Ztráta funkce přijímačů během zkoušky odolnosti, kdy se zkušební signál nachází uvnitř šířky pásma (kromě vysokofrekvenčního pásma) přijímače, jak je specifikováno pro charakteristickou rádiovou službu/produkt v harmonizované normě elektromagnetické kompatibility (EMC), nevede nutně k nesplnění kritérií.
 6.10.7. Vysokofrekvenční vysílače se zkouší v režimu vysílání. K žádoucím emisím (např. z vysokofrekvenčních přenosových systémů) uvnitř potřebné šířky pásma a emisím mimo pásmo se pro účely tohoto předpisu nepřihlíží. Tento předpis se vztahuje na nežádoucí emise.
 6.10.7.1. „Potřebná šířka pásma“: pro danou třídu emisí taková šířka kmitočtového pásma, která právě postačuje k tomu, aby zaručila přenos informací v rychlosti a kvalitě požadované podle předepsaných podmínek (článek 1, č. 1.152 Radiokomunikačního řádu Mezinárodní telekomunikační unie).
 6.10.7.2. „Emise mimo pásmo“: emise na jednom nebo více kmitočtech bezprostředně sousedících s potřebnou šířkou pásma, které jsou výsledkem modulačního procesu, ale nezahrnují nežádoucí emise (článek 1, č. 1.144 Radiokomunikačního řádu Mezinárodní telekomunikační unie).
 6.10.7.3. „Nežádoucí emise“: V každém modulačním procesu existují dodatečné nežádoucí signály. Jsou


text:
shrnuty pod pojem „nežádoucí emise“. Nežádoucími emisemi se rozumí emise na jednom nebo více kmitočtech mimo potřebnou šířku pásma, jejichž úroveň může být snížena bez ovlivnění příslušného přenosu informací. Do nežádoucích emisí se zahrnují emise na harmonických kmitočtech, parazitních kmitočtech, intermodulační produkty a produkty kmitočtové konverze s výjimkou emisí mimo pásmo (článek 1, č. 1.145 Radiokomunikačního řádu Mezinárodní telekomunikační unie).
 7. DOPLŇKOVÉ SPECIFIKACE PRO KONFIGURACI „REŽIM DOBÍJENÍ REESS PŘI PŘIPOJENÍ DO ELEKTRICKÉ SÍTĚ“
 7.1. Všeobecné specifikace
 7.1.1. Vozidlo a jeho elektrický/elektronický systém (systémy) nebo EMP musí být navržen(y), konstruován(y) a montován(y) tak, aby mohlo vozidlo v konfiguraci „režim dobíjení REESS při připojení do elektrické sítě“ odpovídat požadavkům tohoto předpisu.
 7.1.1.1. U vozidla v konfiguraci „režim dobíjení REESS při připojení do elektrické sítě“ se zkouší vyzařované emise, odolnost proti vyzařovanému rušení, emise šířené vedením a odolnost proti rušení šířenému vedením.
 7.1.1.2. U EMP v konfiguraci „režim dobíjení REESS při připojení do elektrické sítě“ se zkouší vyzařované emise a emise šířené vedením a rovněž odolnost proti vyzařovanému rušení a rušení šířenému vedením.
 7.1.2. Před zkoušením musí technická zkušebna ve spolupráci s výrobcem připravit plán zkoušení pro konfiguraci „režim dobíjení REESS při připojení do elektrické sítě“, který bude obsahovat minimálně provozní režim, vynucenou funkci (vynucené funkce), kontrolní funkci (funkce), kritérium (kritéria) vyhovění/nevyhovění a určené emise.
 7.1.3. Pro zkoušku vozidla v konfiguraci „režim dobíjení REESS při připojení do elektrické sítě“ by se měl používat nabíjecí kabel dodaný od výrobce. V tomto případě musí být kabel typově schválen jako součást vozidla.
 7.1.4. Umělé sítě
 Na střídavou elektrickou síť se vozidlo/EMP připojí prostřednictvím umělé sítě (umělých sítí) 50 μH/50 W, podle definice v publikaci CISPR 16-1-2 bod 4.3.
 Na stejnosměrnou elektrickou síť se vozidlo/EMP připojí prostřednictvím umělé sítě (umělých sítí) 5 μH/50 W, podle definice v publikaci CISPR 25.
 Na vedení vysokého napětí se EMP připojí prostřednictvím vysokonapěťové umělé sítě (vysokonapěťových umělých sítí) 5 μH/50 W, podle definice v dodatku 8.
 7.2. Specifikace týkající se širokopásmového elektromagnetického záření vozidel
 7.2.1. Měřicí metoda
 Elektromagnetické záření generované představitelem typu vozidla se měří metodou popsanou v příloze 4. Metoda měření musí být definována výrobcem vozidla ve shodě s technickou zkušebnou.
 7.2.2. Širokopásmové mezní hodnoty pro schválení typu vozidla
 7.2.2.1. Jestliže se měří metodou popsanou v příloze 4 při vzdálenosti 10,0 ± 0,2 m mezi vozidlem a anténou, činí mezní hodnoty 32 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 30 do 75 MHz a 32 až 43 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 75 do 400 MHz; tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu zvyšuje od kmitočtu 75 MHz, jak je znázorněno v dodatku 2. V kmitočtovém pásmu od 400 do 1 000 MHz je mezní hodnota konstantní, a to 43 dBμV/m.
 7.2.2.2. Jestliže se měří metodou popsanou v příloze 4 při vzdálenosti 3,0 ± 0,05 m mezi vozidlem a anténou, činí mezní hodnoty 42 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 30 do 75 MHz a 42 až 53 dBμV/m v kmitočtovém pásmu od 75 do 400 MHz; tato mezní hodnota se při logaritmické stupnici kmitočtu zvyšuje od kmitočtu 75 MHz, jak je


text:
znázorněno v dodatku 3. V kmitočtovém pásmu od 400 do 1 000 MHz je mezní hodnota konstantní, a to 53 dBμV/m.
 Hodnoty měřené na představiteli typu vozidla, vyjádřené v dBμV/m, musí být nižší než mezní hodnoty pro schválení typu.
 7.3. Specifikace týkající se emisí harmonických generovaných vozidlem na vedeních střídavého proudu
 7.3.1. Měřicí metoda
 Emise harmonických na vedeních střídavého proudu generované představitelem typu vozidla se měří metodou popsanou v příloze 11. Metoda měření musí být definována výrobcem vozidla ve shodě s technickou zkušebnou.
 7.3.2. Mezní hodnota pro schválení typu vozidla
 7.3.2.1. Jestliže se měří metodou popsanou v příloze 11, jsou mezními hodnotami pro vstupní fázový proud ≤ 16 A hodnoty vymezené v normě IEC 61000-3-2 a uvedené v tabulce 3.
 Tabulka 3
 Maximální povolené harmonické (vstupní fázový proud ≤ 16 A)
 Řád harmonické
 n
 Maximální povolený harmonický proud
 A
 Lichá harmonická
 3
 2,3
 5
 1,14
 7
 0,77
 9
 0,40
 11
 0,33
 13
 0,21
 15 ≤ n ≤ 39
 0,15 × 15/n
 Sudá harmonická
 2
 1,08
 4
 0,43
 6
 0,30
 8 ≤ n ≤ 40
 0,23 × 8/n
 7.3.2.2. Jestliže se měří metodou popsanou v příloze 11, jsou mezními hodnotami pro vstupní fázový proud > 16 A a ≤ 75 A hodnoty vymezené v normě IEC 61000-3-12 a uvedené v tabulkách 4, 5 a 6.
 Tabulka 4
 Maximální povolené harmonické (vstupní fázový proud > 16 A a ≤ 75 A) pro zařízení jiná než symetrická třífázová zařízení
 Minimální Rsce
 Přípustný jednotlivý harmonický proud In/I1
 %
 Přípustné činitele zkreslení harmonického proudu
 %
 I3
 I5
 I7
 I9
 I11
 I13
 THD
 PWHD
 33
 21,6
 10,7
 7,2
 3,8
 3,1
 2
 23
 23
 66
 24
 13
 8
 5
 4
 3
 26
 26
 120
 27
 15
 10
 6
 5
 4
 30
 30
 250
 35
 20
 13
 9
 8
 6
 40
 40
 ≥ 350
 41
 24
 15
 12
 10
 8
 47
 47
 Relativní hodnoty sudých harmonických až do řádu 12 musí být nižší než 16/n %. Sudé harmonické vyšší než řádu 12 se berou v úvahu v rámci celkového harmonického zkreslení (Total Harmonic Distorsion (THD)) a dílčího váženého harmonického zkreslení (Partial Weighted Harmonic Distorsion (PWHD)) stejným způsobem jako liché harmonické.
 Je povolena lineární interpolace mezi následnými hodnotami zkratového poměru zařízení (Rsce).
 Tabulka 5
 Maximální povolené harmonické (vstupní fázový proud > 16 A a ≤ 75 A) pro symetrická třífázová zařízení
 Minimální Rsce
 Přípustný jednotlivý harmonický proud In/I1
 %
 Přípustné činitele zkreslení harmonického proudu
 %
 I5
 I7
 I11
 I13
 THD
 PWHD
 33
 10,7
 7,2
 3,1
 2
 13
 22
 66
 14
 9
 5
 3
 16
 25
 120
 19
 12
 7
 4
 22
 28
 250
 31
 20
 12
 7
 37
 38
 ≥ 350
 40
 25
 15
 10
 48
 46
 Relativní hodnoty sudých harmonických až do řádu 12 musí být nižší než 16/n %. Sudé harmonické vyšší než řádu 12 se berou v úvahu v THD a PWHD stejným způsobem jako liché harmonické.
 Je povolena lineární interpolace mezi následnými hodnotami Rsce.
 Tabulka 6
 Maximální povolené harmonické (vstupní fázový proud > 16 A a ≤ 75 A) pro symetrická třífázová zařízení za zvláštních