text:
kontroly na ztrátu NO2, která je specifikována v bodu 8.1.11.4. Za termálním chladičem se kontroluje rosný bod (T
 dew ) a absolutní tlak (p
 total). Vypočítá se množství vody podle specifikace v dodatcích A.7-A.8 pomocí kontinuálně zaznamenávaných hodnot T
 dew a p
 total, nebo jejich špičkových hodnot zjištěných během zkoušky, nebo hodnot nastavených pro jejich výstražnou signalizaci. Při neexistenci přímého změření, se vezme jmenovitá hodnota p
 total při nejnižším absolutním tlaku termálního chladiče, který je očekáván během zkoušky. Lze-li důvodně předpokládat stupeň nasycení v termálním chladiči, je možné vypočítat T
 dew na základě známé účinnosti chladiče a kontinuálního monitorování teploty chladiče T
 chiller. Pokud se teplota T
 chiller nezaznamenává kontinuálně, lze použít její špičkovou hodnotu zjištěnou během zkoušky, nebo její hodnotu nastavenou pro výstražnou signalizaci, jako konstantní hodnotu pro určení konstantního množství vody v souladu s dodatky A.7 a A.8. Lze-li důvodně předpokládat, že T
 chiller se rovná T
 dew, je možné použít T
 chiller namísto T
 dew v souladu s dodatky A.7 a A.8. Lze-li důvodně předpokládat konstantní kompenzaci teploty mezi T
 chiller a T
 dew danou známým a stanoveným ohříváním vzorku mezi výstupem chladiče a místem měření teploty, je možné tuto kompenzaci zohlednit jako faktor při výpočtech emisí. Oprávněnost všech předpokladů přípustných podle tohoto bodu je nutné potvrdit technickou analýzou nebo údaji.
 9.3.2.3.2 Odběrná čerpadla
 Před analyzátorem nebo úložným médiem pro každý plyn se použijí odběrná čerpadla. Je třeba použít odběrná čerpadla s vnitřními povrchy z nerezové oceli, PTFE nebo z jiného materiálu, který má vhodnější vlastnosti pro odběr vzorků emisí. U některých odběrných čerpadel je třeba teplotu regulovat takto:
 a)
 Při použití odběrného čerpadla pro NOx před konvertorem NO2 na NO splňujícím specifikace bodu 8.1.11.5 nebo před chladičem splňujícím specifikace bodu 8.1.11.4 je nutné čerpadlo ohřívat, aby se zabránilo kondenzaci vody;
 b)
 Při použití odběrného čerpadla před analyzátorem THC nebo úložným médiem je třeba vyhřívat vnitřní prostor na teplotu 191 ± 11 °C.
 9.3.2.4 Úložná média pro odebrané vzorky
 Při odebírání vzorků do vaku se objemy plynu ukládají do dostatečně čistých zásobníků, které jsou těsné a nepropustné. Přijatelné meze pro čistotu a nepropustnost úložných médií se stanoví na základě osvědčeného technického úsudku. K vyčištění je zásobník možné opakovaně propláchnout a vyprázdnit a lze jej zahřát. Je třeba použít pružný zásobník (např. vak) v prostředí s regulovanou teplotou, nebo rigidní zásobník s regulovanou teplotou, který je na začátku vyprázdněn nebo jehož objem se může měnit (např. válec s pístem). Je nutné použít zásobníky, které splňují specifikace v tabulce 9.1.
 Tabulka 9.1
 Materiály pro zásobníky k odběru vzorků plynných emisí dávkami
 CO, CO2, O2, CH4, C2H6, C3H8, NO, NO2
 (6)
 polyvinylfluorid (PVF) (7) např. TedlarTM, polyvinylidenfluorid (7) např. KynarTM, polytetrafluoroethylen (8) např. TeflonTM, případně nerezová ocel (8)
 THC, NMHC
 polytetrafluoroethylen (9) nebo nerezová ocel (9)
 9.3.3 Odběr vzorků částic
 9.3.3.1 Sondy k odběru
 Je třeba použít sondy k odběru s jedním otvorem na konci. Sondy směřují přímo proti proudu.
 Odběrná sonda částic může mít stínění krytem splňujícím požadavky podle obrázku 9.3. V takovém případě není možné použít předsazený separátor


text:
popsaný v bodě 9.3.3.3, který odděluje částice podle velikosti.
 Obrázek 9.3
 Schéma sondy k odběru s předsazeným separátorem ve tvaru kloboučku
 9.3.3.2 Přenosové potrubí
 Je doporučeno použít izolované nebo vyhřívané přenosové potrubí nebo vyhřívané zakrytí za účelem minimalizace teplotních rozdílů mezi přenosovým potrubím a složkami výfukového plynu. Je třeba použít přenosová potrubí, inertní z hlediska částic a elektricky vodivá na vnitřním povrchu. Je doporučeno použít přenosové potrubí částic z nerezové oceli. Každý jiný materiál než nerezová ocel musí mít stejné vlastnosti z hlediska odběru vzorků jako nerezová ocel. Vnitřní povrch přenosového potrubí části musí být elektricky vodivý.
 9.3.3.3 Předsazený separátor oddělující částice podle velikosti
 Před držák filtru přímo do ředicího systému lze namontovat předsazený separátor k odstraňování částic velkého průměru. Povolen je pouze jeden separátor. Při použití sondy s krytem ve tvaru kloboučku (viz obrázek 9.3) není povoleno použít předsazený separátor.
 Předsazený separátor částic může představovat inerciální lapač prachu nebo cyklonový separátor. Musí být vyroben z nerezové oceli. Předsazený separátor musí mít specifikace, aby odstraňoval minimálně 50 % částic o aerodynamickém průměru 10 μm avšak ne více než 1 % částic o aerodynamickém průměru 1 μm v rozsahu průtoků, pro které je používán. Výstup předsazeného separátoru musí být nakonfigurován tak, aby bylo možné obtékat všechny filtry k zachycování částic a tím předsazený separátor před začátkem zkoušky stabilizovat. Filtr k odběru částic musí být umístěn za výstupem předsazeného separátoru po směru toku ve vzdálenosti maximálně 75 cm.
 9.3.3.4 Filtr k odběru částic
 Vzorek zředěného výfukového plynu se odebírá v průběhu celého postupu zkoušky pomocí filtru, který splňuje požadavky bodů 9.3.3.4.1 až 9.3.3.4.4.
 9.3.3.4.1 Specifikace filtrů
 Všechny druhy filtrů musí mít účinnost zachycování 0,3 μm DOP (dioktylftalátů) nejméně 99,7 %. K prokázání tohoto požadavku lze použít měření výrobcem pomocí odběrného filtru, která jsou obsažena v hodnocení výrobku. Materiálem filtrů musí být buď:
 a)
 fluorkarbon (PTFE) pokrytý skelnými vlákny; nebo
 b)
 membrána z fluorkarbonu (PTFE).
 Pokud očekávaná netto hmotnost částic na filtru překročí 400 μg, je možné použít filtr s minimální počáteční účinnosti zachycování 98 %.
 9.3.3.4.2 Velikost filtrů
 Jmenovitá velikost filtru je 46,50 mm ± 0,6 mm (průměr).
 9.3.3.4.3 Ředění a regulace teploty vzorků částic
 V případě systému CVS se vzorky částic ředí nejméně jednou před přenosovým potrubím a v případě PFD za přenosovým potrubím (viz bod 9.3.3.2 o přenosovém potrubí). Teplotu vzorku je třeba regulovat na 47 °C ± 5 °C, při měření kdekoli v rozmezí 200 mm před nebo za úložnými médii pro částice. Vzorek částic má být zahříván nebo ochlazován především ředěním podle specifikací v písm. a) bodu 9.2.1.
 9.3.3.4.4 Rychlost proudění plynu na filtr
 Rychlost, kterou proudí plyn na filtr, musí být mezi 0,90 m/s a 1,00 m/s, s méně než 5 % zaznamenaných hodnot průtoku, které překračují tento rozsah. Pokud celková hmotnost částic překročí 400 μg, je možné rychlost proudění na filtr snížit. Rychlost, kterou proudí plyn na filtr, se měří jako objemový průtok vzorku při tlaku, který je před filtrem, a při teplotě čela filtru, děleno exponovanou plochou filtru. Tlak ve výfukové trubce nebo v tunelu

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
CVS se použije jako tlak před filtrem, poklesne-li tlak z důvodu průchodu zařízením k odběru částic až k filtru o méně než 2 kPa.
 9.3.3.4.5 Držák filtru
 Pro minimalizaci úsad způsobených turbulencí a pro rovnoměrné zachycování částic na filtru musí být přechod v kuželovitém tvaru rozbíhající se v úhlu 12,5° (od střednice) od průměru přenosové trubky k exponovanému průměru čela filtru. Tento přechod musí být z nerezové oceli.
 9.3.4 Prostředí pro stabilizaci a vážení částic pro gravimetrickou analýzu
 9.3.4.1 Prostředí pro gravimetrickou analýzu
 Tento oddíl popisuje dvě prostředí nutná pro stabilizaci a vážení částic pro gravimetrickou analýzu: prostředí pro stabilizaci částic, ve kterém jsou filtry uloženy před zvážením, a prostředí pro vážení, ve kterém se nachází váha. Obě prostředí mohou sdílet společný prostor.
 Prostředí pro stabilizaci a prostředí pro vážení musí být prosté jakéhokoli okolního znečištění, jako je prach, aerosol, nebo polotěkavý materiál, které by mohlo částice kontaminovat.
 9.3.4.2 Čistota
 Čistota prostředí pro stabilizaci částic se ověřuje referenčními filtry podle popisu v bodě 8.1.12.1.4
 9.3.4.3 Teplota v komoře
 Teplota v komoře (případně v místnosti), kde dochází ke stabilizaci a vážení filtrů částic, se musí po celou dobu těchto procesů udržovat na hodnotě 22 °C ±1 °C. Vlhkost se musí udržovat na rosném bodě 9,5 °C ±3 °C a na relativní vlhkosti 45 % ±8 %. Pokud jsou oddělená prostředí pro stabilizaci a pro vážení, udržuje se v prostředí pro stabilizaci teplota 22 °C ±3 °C.
 9.3.4.4 Ověření podmínek okolí
 Při použití měřicích přístrojů splňujících specifikace podle bodu 9.4 je nutné ověřit tyto podmínky okolí:
 a)
 Zaznamenává se rosný bod a teplota okolí. Tyto hodnoty se použijí k určení, zda prostředí pro stabilizaci a pro vážení zůstala v rámci tolerance specifikované v bodě 9.3.4.3 tohoto oddílu po dobu nejméně 60 minut před vážením filtrů;
 b)
 Soustavně se zaznamenává atmosférický tlak v prostředí pro vážení. Za přijatelné se považuje použití barometru, kterým se měří atmosférický tlak mimo prostředí pro vážení, pokud lze zajistit, že se atmosférický tlak bude stále nacházet v intervalu ± 100 Pa od sdíleného atmosférického tlaku. Je třeba zajistit prostředek pro měření nejnovějšího atmosférického tlaku při vážení každého vzorku částic. Tato hodnota k výpočtu korekce vztlakem u částic podle bodu 8.1.12.2.
 9.3.4.5 Instalace váhy
 Instalace se provádí takto:
 a)
 na plošině izolující vibrace, která ji chrání před vnějším hlukem a vibracemi;
 b)
 se stíněním proti konvektivnímu proudění vzduchu elektricky uzemněným krytem odvádějícím statickou elektřinu.
 9.3.4.6 Elektrostatický náboj
 V prostředí vah se musí minimalizovat náboj statické elektřiny, a to tímto způsobem:
 a)
 váha musí být elektricky uzemněna;
 b)
 při ruční manipulaci se vzorky částic se použijí pinzeta z nerezové oceli;
 c)
 pinzeta musí být uzemněna zemnicím páskem nebo se zemnicí pásek připojí k operátorovi tak, aby tento pásek měl společné uzemnění s váhou;
 d)
 k odstranění elektrostatického náboje ze vzorků částic se použije neutralizátor statické elektřiny, který je elektricky uzemněn společně s váhou.
 9.4 Měřicí přístroje
 9.4.1 Úvod
 9.4.1.1 Oblast působnosti
 Tento bod specifikuje měřicí přístroje a přidružené systémy související se zkouškou emisí. Patří mezi ně laboratorní přístroje pro měření


text:
parametrů motoru, podmínek okolí, parametrů průtoku a koncentrací emisí (v surovém nebo zředěném výfukovém plynu).
 9.4.1.2 Druhy přístrojů
 Všechny přístroje uvedené v této příloze se používají způsobem uvedeným v příloze (viz tabulka 8.2 týkající se měřených hodnot udávaných těmito přístroji). Kdykoli je přístroj uvedený v této příloze použit nespecifikovaným způsobem, nebo je místo něj použit přístroj jiný, platí požadavky na rovnocennost stanovené v bodu 5.1.3. V případě, že je pro konkrétní měření specifikováno více přístrojů, určí na žádost orgán pro schválení typu jeden z nich za referenční pro prokázání, že alternativní postup je rovnocenný specifikovanému postupu.
 9.4.1.3 Záložní systémy
 S předchozím souhlasem orgánu pro schválení typu lze pro výpočet výsledků jedné zkoušky použít údaje z více přístrojů v případě všech měřicích přístrojů, které jsou popsány v tomto bodě. Výsledky všech měření se zaznamenají a uchovají se výchozí údaje. Tento požadavek platí bez ohledu na skutečnost, zda se naměřené údaje fakticky použijí ve výpočtech.
 9.4.2 Záznam údajů a kontrola
 Je nutné, aby byl zkušební systém schopen provádět aktualizaci údajů, záznam údajů a ovládat příslušné systémy, dynamometr, zařízení k odběru vzorků a měřicí přístroje podle požadavků operátora. Je nutné použít systémy k získávání dat a řídicí systémy, které mohou provádět záznam při specifikovaných minimálních frekvencích, podle tabulky 9.2 (tato tabulka neplatí pro zkoušky v diskrétním režimu).
 Tabulka 9.2
 Záznam údajů a kontrola minimálních frekvencí
 Příslušný oddíl zkušebního protokolu
 Měřené hodnoty
 Minimální frekvence řídicích pokynů a kontrol
 Minimální frekvence záznamu
 7.6
 Otáčky a točivý moment během postupného mapování motoru
 1 Hz
 1 střední hodnota za etapu
 7.6
 Otáčky a točivý moment během průběžného mapování motoru
 5 Hz
 1 Hz střední
 7.8.3
 Referenční a naměřené otáčky a točivé momenty v cyklu s neustálenými stavy
 5 Hz
 1 Hz střední
 7.8.2
 Referenční a naměřené otáčky a točivé momenty v cyklu s ustálenými stavy a lineárními přechody
 1 Hz
 1 Hz
 7.3
 Kontinuální koncentrace analyzátorů surového plynu
 Nepoužije se
 1 Hz
 7.3
 Kontinuální koncentrace analyzátorů zředěného plynu
 Nepoužije se
 1 Hz
 7.3
 Koncentrace dávek analyzátorů surového či zředěného plynu
 Nepoužije se
 1 střední hodnota za zkušební interval
 7.6
 8.2.1
 Průtok zředěného výfukového plynu z CVS s výměníkem tepla před místem měření průtoku
 Nepoužije se
 1 Hz
 7.6
 8.2.1
 Průtok zředěného výfukového plynu z CVS bez výměníku tepla před místem měření průtoku
 5 Hz
 1 Hz střední
 7.6
 8.2.1
 Průtok nasávaného vzduchu nebo výfukového plynu (při měření surového plynu v neustálených režimech)
 Nepoužije se
 1 Hz střední
 7.6
 8.2.1
 Průtok ředicího vzduchu, je-li aktivně řízen
 5 Hz
 1 Hz střední
 7.6
 8.2.1
 Průtok odebraného vzorku z CVS s výměníkem tepla
 1 Hz
 1 Hz
 7.6
 8.2.1
 Průtok odebraného vzorku z CVS bez výměníku tepla
 5 Hz
 1 Hz střední
 9.4.3 Specifikace vlastností měřicích přístrojů
 9.4.3.1 Přehled
 Zkušební systém jako celek musí vyhovět všem příslušným kalibracím, ověřením a kritériím potvrzení správnosti zkoušky stanoveným v bodě 8.1, a rovněž požadavkům na kontrolu linearity podle bodů 8.1.4 a 8.2. Přístroje musí mít specifikace z tabulky 9.2 ve všech rozsazích, které se použijí při zkouškách. Dále se musí uchovávat veškerá dokumentace


text:
od výrobce přístrojů, která dokládá, že přístroje vyhovují specifikacím v tabulce 9.2.
 9.4.3.2 Požadavky na komponenty
 V tabulce 9.3 jsou uvedeny specifikace snímačů točivého momentu, otáček a tlaku, čidla teploty a rosného bodu a dalších přístrojů. Celkový systém, kterým se měří daná fyzikální nebo chemická veličina, musí být v souladu s požadavky na ověření linearity v bodu 8.1.4. Pro měření plynných emisí lze použít analyzátory s kompenzačními algoritmy, které jsou funkcemi jiných měřených plynných složek a vlastností paliva pro specifickou zkoušku motoru. Každý kompenzační algoritmus slouží pouze ke kompenzaci posunu bez jakéhokoli zesílení (tj. nedochází ke zkreslení).
 Tabulka 9.3
 Doporučené specifikace vlastností měřicích přístrojů
 Měřicí přístroj
 Značka měřené veličiny
 Doba náběhu celého systému
 Frekvence aktualizace záznamu
 Přesnost (10)
 Opakovatelnost (10)
 Snímač otáček motoru
 n
 1 s
 1 Hz střední
 2,0 % z pt nebo 0,5 % z max
 1,0 % z pt nebo 0,25 % z max
 Snímač točivého momentu motoru
 T
 1 s
 1 Hz střední
 2,0 % z pt nebo 1,0 % z max
 1,0 % z pt nebo 0,5 % z max
 Průtokoměr paliva
 (Palivový sčítač)
 5 s
 (Nepoužije se)
 1 Hz
 (Nepoužije se)
 2,0 % z pt nebo 1,5 % z max
 1,0 % z pt nebo 0,75 % z max
 Průtokoměr celkového zředěného výfukového plynu (CVS) (s výměníkem tepla před průtokoměrem)
 1 s
 (5 s)
 1 Hz střední
 (1 Hz)
 2,0 % z pt nebo 1,5 % z max
 1,0 % z pt nebo 0,75 % z max
 Průtokoměry ředicího vzduchu, nasávaného vzduchu, výfukového plynu a odebíraných vzorků
 1 s
 1 Hz střední ze vzorků o frekvenci 5 Hz
 2,5 % z pt nebo 1,5 % z max
 1,25 % z pt nebo 0,75 % z max
 Kontinuální analyzátor surového plynu
 x
 2,5 s
 2 Hz
 2,0 % z pt nebo 2,0 % z meas
 1,0 % z pt nebo 1,0 % z meas
 Kontinuální analyzátor zředěného plynu
 x
 5 s
 1 Hz
 2,0 % z pt nebo 2,0 % z meas
 1,0 % z pt nebo 1,0 % z meas
 Kontinuální analyzátor plynu
 x
 5 s
 1 Hz
 2,0 % z pt nebo 2,0 % z meas
 1,0 % z pt nebo 1,0 % z meas
 Dávkový analyzátor plynu
 x
 Nepoužije se
 Nepoužije se
 2,0 % z pt nebo 2,0 % z meas
 1,0 % z pt nebo 1,0 % z meas
 Gravimetrická váha na částice
 mPM
 Nepoužije se
 Nepoužije se
 Viz 9.4.11.
 0,5 μg
 Inertní váha na částice
 mPM
 5 s
 1 Hz
 2,0 % z pt nebo 2,0 % z meas
 1,0 % z pt nebo 1,0 % z meas
 9.4.4 Měření parametrů motoru a podmínky okolí
 9.4.4.1 Snímače otáček a točivého momentu
 9.4.4.1.1 Použití
 Přístroje měřící vstupní a výstupní práci během činnosti motoru musí splňovat specifikace stanovené v tomto bodu. Doporučuje se použít snímače, čidla a měřiče se specifikacemi uvedenými v tabulce 9.3. Celkové systémy měřící vstupní a výstupní práci musí vyhovovat požadavkům na ověření linearity v bodě 8.1.4.
 9.4.4.1.2 Práce hřídele
 Práce a výkon se vypočítají z výstupních údajů snímačů


text:
otáček a točivého momentu podle bodu 9.4.4.1. Celkové systémy měřící otáčky a točivý moment musí splňovat požadavky na kalibraci a ověření v bodech 8.1.7. a 8.1.4.
 Točivý moment vytvářený setrvačností zrychlujících se a zpomalujících se komponentů připojených k setrvačníku, např. hnací hřídelí a rotorem dynamometru, je nutné případně podle osvědčeného technického úsudku kompenzovat.
 9.4.4.2 Snímače tlaku, teploty a rosného bodu
 Celkové systémy měřící tlak, teplotu a rosný bod musí splňovat požadavky na kalibraci v bodě 8.1.7.
 Snímače tlaku se umístí do prostředí s regulovanou teplotou, nebo je nutné kompenzovat změny teploty v rámci očekávaného rozsahu měření. Snímače musí být vyrobeny z materiálů, které jsou kompatibilní s měřenými médii.
 9.4.5 Měření průtoku
 Pro každý typ průtokoměru (pro palivo, nasávaný vzduch, surový výfukový plyn, zředěný výfukový plyn, odebíraný vzorek) je třeba dle potřeby průtok stabilizovat, a zabránit tak zkreslení přesnosti a opakovatelnosti měřiče vyplývající z úplavů, turbulencí nebo pulzací toku. Toho lze u některých průtokoměrů dosáhnout dostatečnou délkou přímého potrubí (např. délkou rovnající se nejméně 10 průměrům trubky) nebo speciálně tvarovanými ohyby potrubí, usměrňovači, clonami (nebo pneumatickými tlumiči pulzací u průtokoměrů paliva) pro dosažení stabilního a předvídatelného rychlostního profilu před průtokoměrem.
 9.4.5.1 Průtokoměr paliva
 Celkový systém měřící průtok paliva musí splňovat požadavky na kalibraci v bodě 8.1.8.1. Každé měření průtoku paliva musí zohlednit případné palivo, které obchází motor nebo z motoru se vrací zpět do palivové nádrže.
 9.4.5.2 Průtokoměr nasávaného vzduchu
 Celkový systém měřící průtok nasávaného vzduchu musí splňovat požadavky na kalibraci v bodě 8.1.8.2.
 9.4.5.3 Průtokoměr surového výfukového plynu
 9.4.5.3.1 Požadavky na komponenty
 Celkový systém měřící průtok surového výfukového plynu musí vyhovovat požadavkům linearity v bodě 8.1.4. Každý průtokoměr surového výfukového plynu musí být navržen tak, aby odpovídajícím způsobem kompenzoval změny stavů termodynamiky, fluidity a kompozice surového výfukového plynu.
 9.4.5.3.2 Doba odezvy průtokoměru
 Z důvodu regulace v systému s ředěním části toku, kterým se odebírá proporcionální vzorek výfukového plynu, musí být doba odezvy průtokoměru rychlejší, než je uvedeno v tabulce 9.3. V případě systémů s ředěním části toku s online regulací musí doba odezvy průtokoměru splňovat specifikace v bodě 8.2.1.2.
 9.4.5.3.3 Chlazení výfukového plynu
 Je přípustné chladit výfukový plyn před průtokoměrem s těmito omezeními:
 a)
 vzorky částic se neodebírají za místem chlazení;
 b)
 pokud se chlazením teplota výfukového plynu nad 202 °C sníží pod 180 °C, neodebírají se za chlazením vzorky NMHC;
 c)
 pokud chlazení způsobuje kondenzaci vody, neodebírají se za chlazením vzorky NOx, vyjma případů, kdy chladič splňuje ověření vlastností podle bodu 8.1.11.4;
 d)
 pokud chlazení způsobuje kondenzaci vody před tím, než tok dosáhne průtokoměru, měří se hodnoty T
 dew a p
 total na vstupu průtokoměru. Tyto hodnoty slouží pro výpočty emisí podle dodatků A.7 a A.8.
 9.4.5.4 Průtokoměry ředicího vzduchu a zředěného výfukového plynu
 9.4.5.4.1 Použití
 Momentální průtoky zředěného výfukového plynu nebo celkový průtok zředěného výfukového plynu za zkušební interval určuje průtokoměr zředěného výfukového plynu. Průtoky surového výfukového plynu nebo celkový průtok surového výfukového plynu za zkušební interval lze vypočítat z rozdílu mezi hodnotami průtokoměru zředěného výfukového plynu a průtokoměru ředicího vzduchu.
 9.4.5.4.2 Požadavky na komponenty
 Celkový systém měření


text:
zředěného výfukového plynu musí splňovat požadavky na kalibraci a ověření v bodech 8.1.8.4 a 8.1.8.5. Mohou se použít tyto průtokoměry:
 a)
 V případě odběru vzorků s konstantním objemem (CVS) z plného toku zředěného výfukového plynu je možné použít Venturiho trubice s kritickým prouděním (CFV) nebo vícečetné Venturiho trubice s kritickým prouděním s paralelním uspořádáním, objemové dávkovací čerpadlo (PDP), Venturiho trubice s podzvukovým prouděním (SSV) nebo ultrazvukový průtokoměr (UFM). Při nakombinování s předřazeným výměníkem tepla může CFV nebo PDP rovněž sloužit jako zařízení k pasivnímu řízení průtoku udržováním konstantní teploty zředěného výfukového plynu v systému CVS;
 b)
 V případě systému s ředěním části toku (PFD) je možné použít kombinaci jakéhokoliv průtokoměru s kterýmkoli systémem s aktivní regulací průtoku, aby došlo k udržení proporcionálního odběru složek výfukového plynu. K zachování proporcionálního odběru vzorků je možné regulovat plný průtok zředěného výfukového plynu, nebo jeden nebo více průtoků vzorku, případně kombinace těchto průtoků.
 V případě jakéhokoliv jiného systému s ředěním je možné použít prvek s laminárním prouděním, ultrazvukový průtokoměr, Venturiho trubici s podzvukovým prouděním, Venturiho trubici s kritickým prouděním nebo vícečetné Venturiho trubice s kritickým prouděním s paralelním uspořádáním, objemový dávkovací měřič, měřič množství tepla, Pitotovu trubici udávající střední hodnoty nebo žárový anemometr.
 9.4.5.4.3 Chlazení výfukového plynu
 Je přípustné chladit zředěný výfukový plyn před průtokoměrem s těmito omezeními:
 a)
 vzorky částic se neodebírají za místem chlazení;
 b)
 pokud se chlazením teplota výfukového plynu nad 202 °C sníží pod 180 °C, neodebírají se za místem chlazení vzorky NMHC;
 c)
 Pokud chlazení způsobuje kondenzaci vody, neodebírají se za chlazením vzorky NOx, vyjma případů, kdy chladič splňuje ověření vlastností podle bodu 8.1.11.4;
 d)
 pokud chlazení způsobuje kondenzaci vody před tím, než tok dosáhne průtokoměru, měří hodnoty rosného bodu T
 dew a tlaku p
 total na vstupu průtokoměru. Tyto hodnoty slouží pro výpočty emisí podle dodatků A.7 a A.8.
 9.4.5.5 Průtokoměr vzorku v případě odběru vzorků dávkami
 Průtok vzorků nebo celkový průtok vzorků odebraných za zkušební interval do systému k odběru vzorků dávkami určí průtokoměr vzorků. Rozdílné hodnoty dvou průtokoměrů mohou sloužit k výpočtu průtoku vzorku do ředicího tunelu, např. v případě měření částic u ředění části toku a měření částic u sekundárního ředění toku. Bod 8.1.8.6.1 obsahuje specifikace pro rozdílové měření průtoku pro odebrání proporcionálního vzorku surového výfukového plynu a bod 8.1.8.6.2 popisuje kalibraci rozdílového měření průtoku.
 Celkový systém měřící průtok v případě odběru vzorků dávkami musí splňovat požadavky na kalibraci v bodě 8.1.8.
 9.4.5.6 Dělič plynů
 Ke smísení kalibračních plynů lze použít dělič plynů.
 Je třeba použít dělič plynů, který mísí plyny podle specifikací v bodě 9.5.1 a na koncentrace které jsou očekávány během zkoušky. Je možné použít děliče plynu s kritickým prouděním, děliče plynu s kapilární trubicí nebo děliče plynu s měřičem množství tepla. V případě potřeby se použijí viskozitní korekce pro zajištění správného dělení plynu (neprovádí-li je interní programové vybavení děliče plynu). Systém děliče plynů musí splňovat ověření linearity uvedené v bodě 8.1.4.5. Volitelně je možno ověřit směšovací zařízení přístrojem, který je ze své podstaty lineární, např. použitím plynu NO s detektorem CLD. Hodnota


text:
pro plný rozsah přístroje se nastaví kalibračním plynem pro plný rozsah přímo připojeným k přístroji. Dělič plynů se ověří při použitých nastaveních a jmenovitá hodnota se porovná s koncentrací změřenou přístrojem.
 9.4.6 Měření CO a CO2
 Koncentrace CO a CO2 v surovém nebo zředěném výfukovém plynu při odběru vzorků dávkami i při kontinuálním odběru vzorků se měří nedisperzním analyzátorem s absorpcí v infračerveném pásmu (NDIR).
 Systém založený na NDIR musí splňovat požadavky na kalibraci a ověření uvedené v bodu 8.1.9.1.
 9.4.7 Měření uhlovodíků
 9.4.7.1 Plamenoionizační detektor
 9.4.7.1.1 Použití
 Koncentrace uhlovodíků v surovém nebo zředěném výfukovém plynu při odběru vzorků dávkami i při kontinuálním odběru vzorků se měří vyhřívaným plamenoionizačním detektorem (FID). Koncentrace uhlovodíků se určují na bázi uhlíkového čísla jedna (C1). Hodnoty methanu a uhlovodíků jiných než methan se určují podle popisu v bodu 9.4.7.1.4. U analyzátorů s vyhřívaným FID musí mít všechny povrchy vystavené emisím udržovány na teplotě 191 °C ± 11 °C.
 9.4.7.1.2 Požadavky na komponenty
 Systém s FID měřící THC nebo CH4 musí splňovat všechny požadavky na ověření u měření uhlovodíků uvedených v bodě 8.1.10.
 9.4.7.1.3 Palivo a spalovací vzduch pro detektor FID
 Palivo a spalovací vzduch pro detektor FID musí splňovat všechny specifikace v bodě 9.5.1. Palivo a spalovací vzduch pro detektor FID se před vstupem do analyzátoru FID nesmí smísit, aby analyzátor FID mohl pracovat s difúzním plamenem a ne s plamenem předtím předem smísené směsi.
 9.4.7.1.4 Methan
 Analyzátory FID měří celkové množství uhlovodíků (THC). Uhlovodíky jiné než methan (NMHC) se určí kvantifikací methanu CH4 separátorem uhlovodíků jiných než methan a analyzátorem FID podle popisu v bodě 9.4.7.2, nebo plynovým chromatografem podle popisu v bodě 9.4.7.3. U analyzátoru FID, kterým se určují NMHC, se určí jeho faktor odezvy na CH4 (RF
 CH4) podle popisu v bodě 8.1.10.1. Výpočty týkající se NMHC jsou popsány v dodatcích A.7 a A.8.
 9.4.7.1.5 Předpoklad methanu
 Místo měření methanu je přípustné se domnívat, že 2 % naměřených uhlovodíků tvoří methan, jak je popsáno v dodatcích A.7 a A.8.
 9.4.7.2 Separátor uhlovodíků jiných než methan
 9.4.7.2.1 Použití
 K měření CH4 je možné použít separátor uhlovodíků jiných než methan s analyzátorem FID. Separátor uhlovodíků jiných než methan oxiduje všechny uhlovodíky jiné než methan na CO2 a H2O. Separátor uhlovodíků jiných než methan lze použít k odběru vzorků ze surového nebo zředěného výfukového plynu při odběru dávkami či při odběru kontinuálním.
 9.4.7.2.2 Vlastnosti systému
 Vlastnosti separátoru uhlovodíků jiných než methan se určí podle popisu v bodě 8.1.10.3 a slouží k výpočtu emisí NMHC podle příloh A.7 a A.8.
 9.4.7.2.3 Konfigurace
 Konfigurace separátoru uhlovodíků jiných než methan má obtokové vedení pro ověření uvedené v bodě 8.1.10.3.
 9.4.7.2.4 Optimalizace
 Je možné optimalizovat separátor uhlovodíků jiných než methan s cílem maximalizovat penetraci CH4 a oxidaci všech ostatních uhlovodíků. Před separátorem uhlovodíků jiných než methan je možné vzorek zvlhčit a zředit čištěným vzduchem nebo kyslíkem (O2) s cílem optimalizovat vlastnosti separátoru. Každé zvlhčení a zředění vzorku je nutné zohlednit při výpočtech emisí.
 9.4.7.3 Plynový chromatograf
 Použití: Koncentrace CH4 ve zředěném výfukovém plynu u odběru vzorků dávkami je


text:
možné měřit plynovým chromatografem. Zatímco pro měření CH4 lze použít rovněž separátor uhlovodíků jiných než methan podle popisu v bodě 9.4.7.2, referenční postup založený na plynovém chromatografu se použije pro porovnání navržených alternativních postupů měření podle bodu 5.1.3.
 9.4.8 Měření NOx
 K měření NOx jsou specifikovány dva měřicí přístroje a každý z nich se smí použít za podmínky, že splňuje kritéria určená v bodě 9.4.8.1 pro jeden nebo v bodě 9.4.8.2 pro druhý přístroj. Chemoluminiscenční detektor se použije jako referenční postup pro porovnání navržených alternativních postupů měření podle bodu 5.1.3 této přílohy.
 9.4.8.1 Chemoluminiscenční detektor
 9.4.8.1.1 Použití
 Chemoluminiscenčním detektorem (CLD) spojeným s konvertorem NO2 na NO se měří koncentrace NOx v surovém nebo zředěném výfukovém plynu u odběru vzorků dávkami nebo odběru kontinuálním.
 9.4.8.1.2 Požadavky na komponenty
 Systém založený na CLD musí splňovat požadavky ověření rušivého vlivu uvedené v bodě 8.1.11.1. Je možné použít vyhřívaný nebo nevyhřívaný CLD, který pracuje v podmínkách atmosférického tlaku nebo podtlaku.
 9.4.8.1.3 Konvertor NO2 na NO
 Interní nebo externí konvertor NO2 na NO splňující požadavky ověření podle bodu 8.1.11.5 se ve směru proudu umístí před CLD. Konvertor je konfigurován s obtokem s cílem usnadnit toto ověření.
 9.4.8.1.4 Účinky vlhkosti
 Aby se vyloučil vznik kondenzace vody, udržují se všechny teplotní parametry CLD. Vlhkost ze vzorku před CLD se odstraňuje jednou z těchto konfigurací:
 a)
 CLD se připojí za vysoušeč nebo chladič, který je za konvertorem NO2 na NO splňujícím ověření podle bodu 8.1.11.5;
 b)
 CLD se připojí za vysoušeč nebo termální chladič, který splňuje ověření podle bodu 8.1.11.4.
 9.4.8.1.5 Doba odezvy
 Pro zlepšení doby odezvy CLD je možné použít vyhřívaný CLD.
 9.4.8.2 Nedisperzní analyzátor s absorpcí v ultrafialovém pásmu
 9.4.8.2.1 Použití
 Koncentrace NOx v surovém nebo zředěném výfukovém plynu při odběru vzorků dávkami i při kontinuálním odběru vzorků se měří nedisperzním analyzátorem s absorpcí v ultrafialovém pásmu (NDUV).
 9.4.8.2.2 Požadavky na komponenty
 Systém založený na NDUV musí splňovat požadavky ověření uvedené v bodě 8.1.11.3.
 9.4.8.2.3 Konvertor NO2 na NO
 Pokud analyzátor NDUV měří pouze NO, umístí se před analyzátor NDUV interní nebo externí konvertor NO2 na NO splňující požadavky ověření podle bodu 8.1.11.5. Konvertor je v konfiguraci s obtokem s cílem usnadnit toto ověření.
 9.4.8.2.4 Účinky vlhkosti
 Teplota NDUV se musí udržovat na hodnotě, která znemožní kondenzaci vody, není-li použita jedna z těchto konfigurací:
 a)
 NDUV se připojí za vysoušeč nebo chladič, který je za konvertorem NO2 na NO splňujícím ověření podle bodu 8.1.11.5;
 b)
 NDUV se připojí za vysoušeč nebo termální chladič, který splňuje ověření podle bodu 8.1.11.4.
 9.4.9 Měření O2
 Koncentrace O2 v surovém nebo zředěném výfukovém plynu při odběru vzorků dávkami i při kontinuálním odběru vzorků se měří analyzátor s paramagnetickou detekcí (PMD) nebo magneticko-pneumatickou detekcí (MPD).
 9.4.10 Měření poměru vzduchu a paliva
 Poměr vzduchu a paliva v surovém výfukovém plynu u kontinuálního odběru vzorků je možné měřit analyzátorem se zirkonovou (ZrO2) sondou. Měření O2 s měřeními nasávaného vzduchu nebo průtoku paliva je možné použít pro výpočet průtoku výfukového plynu podle dodatků A.7 a A.8.
 9.4.11 Měření částic gravimetrickou váhou
 Hmotnost netto částic


text:
zachycených na odběrném filtru se zváží na váze.
 Minimálním požadavkem na rozlišovací schopnost váhy je hodnota opakovatelnosti rovná nebo nižší než 0,5 mikrogramů doporučená v tabulce 9.3. Pokud při rutinním ověřování plného rozsahu a linearity používá váha vnitřní kalibrační závaží, musí toto kalibrační závaží splňovat požadavky stanovené v bodu 9.5.2.
 Váha musí být nakonfigurována na optimální dobu ustálení a stabilizaci v místě své instalace.
 9.5 Analytické plyny a hmotnostní normy
 9.5.1 Analytické plyny
 Analytické plyny musí splňovat specifikace týkající se přesnosti a čistoty, které jsou obsaženy v tomto oddílu.
 9.5.1.1 Specifikace plynů
 Přihlíží se k těmto specifikacím plynů:
 a)
 K vynulování měřicích přístrojů a k mísení s kalibračními plyny se používají čištěné plyny. Je třeba používat plyny, které nemají vyšší kontaminaci, než je nejvyšší z následujících hodnot v láhvi s plynem, nebo na výstupu generátoru nulovacího plynu:
 i)
 2% kontaminace, měřená ke střední koncentraci očekávané podle normy. Například, očekává-li se koncentrace CO o hodnotě 100,0 μmol/mol, je možné použít nulovací plyn s kontaminací CO nepřesahující 2,000 μmol/mol,
 ii)
 kontaminace specifikovaná v tabulce 9.4, která platí pro měření plynů v surovém nebo zředěném stavu,
 iii)
 kontaminace specifikovaná v tabulce 9.5, která platí pro měření plynů v surovém stavu.
 Tabulka 9.4
 Mezní hodnoty kontaminace platné pro měření v surovém nebo zředěném stavu [μmol/mol = ppm (3.2)]
 Složka
 Čištěný syntetický vzduch (11)
 Čištěný N2
 (11)
 THC (ekvivalent C1)
 ≤ 0,05 μmol/mol
 ≤ 0,05 μmol/mol
 CO
 ≤ 1 μmol/mol
 ≤ 1 μmol/mol
 CO2
 ≤ 10 μmol/mol
 ≤ 10 μmol/mol
 O2
 0,205 to 0,215 mol/mol
 ≤ 2 μmol/mol
 NOx
 ≤ 0,02 μmol/mol
 ≤ 0,02 μmol/mol
 Tabulka 9.5
 Mezní hodnoty kontaminace platné pro měření v surovém stavu [μmol/mol = ppm (3.2)]
 Složka
 Čištěný syntetický vzduch (12)
 Čištěný N2
 (12)
 THC (ekvivalent 1
 ≤ 1 μmol/mol
 ≤ 1 μmol/mol
 CO
 ≤ 1 μmol/mol
 ≤ 1 μmol/mol
 CO2
 ≤ 400 μmol/mol
 ≤ 400 μmol/mol
 O2
 0,18 to 0,21 mol/mol
 —
 NOx
 ≤ 0,1 μmol/mol
 ≤ 0,1 μmol/mol
 b)
 Pro analyzátor FID lze použít tyto plyny:
 i)
 Pro FID se použije palivo s koncentrací H2 (0,39 až 0,41) mol/mol, zůstatek He. Směs by neměla obsahovat více než 0,05 μmol/mol THC,
 ii)
 Pro FID se použije spalovací vzduch splňující specifikace čištěného vzduchu podle písm. a) tohoto bodu,
 iii)
 Nulovací plyn pro FID. Detektory s ionizací plamenem se vynulují čištěným plynem splňujícím specifikace podle písm. a) tohoto bodu, s tím, že koncentrace O2 čištěného plynu může být jakákoliv,
 iv)
 Propan jako kalibrační plyn pro plný rozsah pro FID Detektor FID analyzátoru THC se kalibruje na plný rozsah a pro příslušné části stupnice kalibračními koncentracemi propanu C3H8. Kalibrace se provádí na bázi uhlíkového čísla jedna (C1),
 v)
 Methan jako kalibrační plyn pro plný rozsah pro FID Pokud se detektor FID pro CH4 vždy kalibruje pro plný rozsah stupnice a pro příslušné části stupnice se separátorem plynů jiných než methan, kalibruje se FID na plný rozsah i pro příslušné části stupnice kalibračními koncentracemi methanu CH4. Kalibrace se provádí na bázi uhlíkového čísla jedna (C1),
 c)
 Používají se tyto směsi plynů obsahující plyny v


text:
limitu ± 1 % skutečné hodnoty uznávaných mezinárodních nebo vnitrostátních norem nebo jiných schválených norem pro plyny:
 i)
 CH4, zůstatek čištěný syntetický vzduch nebo případně N2,
 ii)
 C2H6, zůstatek čištěný syntetický vzduch nebo případně N2,
 iii)
 C3H8, zůstatek čištěný syntetický vzduch nebo případně N2,
 iv)
 CO, zůstatek čištěný N2,
 v)
 CO2, zůstatek čištěný N2,
 vi)
 NO, zůstatek čištěný N2,
 vii)
 NO2, zůstatek čištěný syntetický vzduch,
 viii)
 O2, zůstatek čištěný N2,
 ix)
 C3H8, CO, CO2, NO, zůstatek čištěný N2,
 x)
 C3H8, CH4, CO, CO2, NO, zůstatek čištěný N2.
 d)
 Jiné druhy plynů, než uvedené v písm. c) tohoto bodu (např. methanol ve vzduchu, který se může použít k určení faktorů odezvy), je možné použít, pokud jejich skutečné hodnoty jsou v limitu ± 3,0 % uznávaných mezinárodních nebo vnitrostátních norem a pokud splňují požadavky týkající se stability podle bodu 9.5.1.2;
 e)
 Je rovněž přípustné vytvořit vlastní kalibrační plyny použitím přesného směšovacího zařízení, např. děliče plynu a zředit plyny čištěným N2 nebo čištěným syntetickým vzduchem. Pokud dělič plynu splňuje specifikace bodu 9.4.5.6 a míšené plyny splňují požadavky písm. a) a c) tohoto bodu, má se za to, že výsledné směsi splňují požadavky tohoto bodu 9.5.1.1.
 9.5.1.2 Koncentrace a datum exspirace
 Je nutné zaznamenat koncentraci každého standardního kalibračního plynu a datum jeho exspirace uvedené výrobcem.
 a)
 Po exspiraci se nesmí používat žádný standardní kalibrační plyn, s výjimkou možnosti připuštěné v písm. b) tohoto bodu;
 b)
 Kalibrační plyny mohou být opatřeny novým označením a lze je použít po datu exspirace, pokud to předem schválí orgán pro schválení typu.
 9.5.1.3 Přenos plynů
 Přenos plynů z jejich zdrojů do analyzátorů probíhá částmi, které jsou vyhrazeny k regulaci a přenosu pouze těchto plynů.
 Musí se respektovat doba trvanlivosti všech kalibračních plynů. Musí se zaznamenat datum expirace kalibračních plynů podle údajů výrobce.
 9.5.2 Normy hmotnosti
 Je nutné použít váhy na částice s kalibračními závažími, která jsou certifikována podle uznávaných mezinárodních nebo vnitrostátních norem na nejistotu měření do 0,1 %. Kalibrační závaží může certifikovat každá kalibrační laboratoř, která dodržuje uznávané mezinárodní nebo vnitrostátní normy. Hmotnost nejmenšího kalibračního závaží nesmí přesáhnout desetinásobek hmotnosti nepoužitého odběrného média na částice. Kalibrační protokol musí rovněž uvádět hustotu závaží.
 (1) V přílohách jsou obsaženy specifické značky.
 (2) Číslování této přílohy odpovídá číslování celosvětového technického předpisu NRMM gtr 11. Některé odstavce předpisu NRMM však nebylo nutno do této přílohy zařadit.
 (3) Další vysvětlení definice základního výkonu znázorňuje obrázek 2 normy ISO 8528 1:2005.
 (4) Provádět kalibrace a ověřování častěji, podle instrukcí výrobce měřicího systému a osvědčeného technického úsudku.
 (5) Ověření CVS není nutné v případě systémů, které se shodují v rozmezí ± 2 % z hlediska chemické bilance uhlíku nebo kyslíku nasávaného vzduchu, paliva a zředěného výfukového plynu.
 (6) Pokud je zabraňováno kondenzaci vody v zásobníku.
 (7) Až do 40 °C.
 (8) Až do 202 °C.
 (9) Při (191 ±11) °C.
 (10) Přesnost a opakovatelnost se určí ze stejných shromážděných údajů podle popisu v bodu 9.4.3 a jsou založeny na absolutních hodnotách. Hodnota „pt“ značí celkovou střední hodnotu očekávanou při mezních hodnotách emisí, hodnota „max“ značí


text:
špičkovou hodnotu očekávanou při mezních hodnotách emisí během zkušebního cyklu, nikoli však maximální rozsah přístroje, hodnota „meas“ značí skutečnou střední hodnotu změřenou za celý zkušební cyklus.
 (11) Tyto mezní hodnoty čistoty nemusí odpovídat mezinárodním nebo vnitrostátním uznávaným normám.
 (12) Tyto mezní hodnoty čistoty nemusí odpovídat mezinárodním nebo vnitrostátním uznávaným normám.
 Dodatek A.1
 (Vyhrazeno)
 Dodatek A.2
 Statistika
 A.2.1 Aritmetická střední hodnota
 Aritmetická střední hodnota se vypočte takto:
 (A.2-1)
 A.2.2 Směrodatná odchylka
 Směrodatná odchylka σ pro vzorek (např. N–1), nezatížený chybou, se vypočte takto:
 (A.2-2)
 A.2.3 Střední kvadratická odchylka
 Střední kvadratická odchylka rms
 y se vypočte takto:
 (A.2-3)
 A.2.4 t-test
 Je třeba určit, zda údaje projdou t-testem za pomocí těchto rovnic a tabulek:
 a)
 Pro nepárový t-test se statické kritérium t a počet jeho stupňů volnosti (v) vypočítají takto:
 (A.2-4)
 (A.2-5)
 b)
 Pro párový t-test se statické kritérium t a počet jeho stupňů volnosti (v) vypočtou podle následující rovnice s tím, že εi
 jsou chyby (např. rozdíly) mezi každým párem y
 refi
 a yi
 :
 (A.2-6)
 c)
 Tabulka A.2.1 v tomto bodu slouží k porovnání hodnot t s hodnotami t
 crit uspořádanými tabulárně ke stupňům volnosti. Je-li hodnota t menší než hodnota t
 crit, pak tato hodnota t prošla t-testem.
 Tabulka A.2.1
 Kritické hodnoty t ke stupňům volnostin
 n
 Spolehlivost
 90 %
 95 %
 1
 6,314
 12,706
 2
 2,920
 4,303
 3
 2,353
 3,182
 4
 2,132
 2,776
 5
 2,015
 2,571
 6
 1,943
 2,447
 7
 1,895
 2,365
 8
 1,860
 2,306
 9
 1,833
 2,262
 10
 1,812
 2,228
 11
 1,796
 2,201
 12
 1,782
 2,179
 13
 1,771
 2,160
 14
 1,761
 2,145
 15
 1,753
 2,131
 16
 1,746
 2,120
 18
 1,734
 2,101
 20
 1,725
 2,086
 22
 1,717
 2,074
 24
 1,711
 2,064
 26
 1,706
 2,056
 28
 1,701
 2,048
 30
 1,697
 2,042
 35
 1,690
 2,030
 40
 1,684
 2,021
 50
 1,676
 2,009
 70
 1,667
 1,994
 100
 1,660
 1,984
 1000+
 1,645
 1,960
 Hodnoty, které nejsou uvedeny v tabulce, se odvodí lineární interpolací.
 A.2.5 F-test
 Statistické kritérium F se vypočítá následovně:
 (A.2-7)
 a)
 Pro F-test se spolehlivostí 90 % se použije tabulka 2 tohoto bodu za účelem porovnání hodnot F s hodnotami F
 crit90 uspořádanými tabulárně k hodnotám (N-1) a (N
 ref-1). Je-li hodnota F menší než hodnota F
 crit90, pak tato hodnota F prošla F-testem při 90 % spolehlivosti;
 b)
 Pro F-test se spolehlivostí 95 % se použije tabulka 3 tohoto bodu za účelem porovnání hodnot F s hodnotami F
 crit95 uspořádanými tabulárně k hodnotám (N-1) a (N
 ref-1). Je-li hodnota F menší než hodnota F
 crit95, pak tato hodnota F prošla F-testem při 95 % spolehlivosti.
 Tabulka A.2.2
 Kritické hodnoty F (F
 crit90) k hodnotám N-1 a N
 ref -1 při 90 % spolehlivosti
 N-1
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 12
 15
 20
 24
 30
 40
 60
 120
 1 000+
 N
 ref-1
 1
 39,86
 49,50
 53,59
 55,83
 57,24
 58,20
 58,90
 59,43
 59,85
 60,19
 60,70
 61,22
 61,74
 62,00
 62,26
 62,52
 62,79
 63,06
 63,32
 2
 8,526
 9,000
 9,162
 9,243
 9,293
 9,326
 9,349
 9,367
 9,381
 9,392
 9,408
 9,425
 9,441
 9,450
 9,458
 9,466
 9,475
 9,483
 9,491
 3
 5,538
 5,462
 5,391
 5,343


text:
5,309
 5,285
 5,266
 5,252
 5,240
 5,230
 5,216
 5,200
 5,184
 5,176
 5,168
 5,160
 5,151
 5,143
 5,134
 4
 4,545
 4,325
 4,191
 4,107
 4,051
 4,010
 3,979
 3,955
 3,936
 3,920
 3,896
 3,870
 3,844
 3,831
 3,817
 3,804
 3,790
 3,775
 3,761
 5
 4,060
 3,780
 3,619
 3,520
 3,453
 3,405
 3,368
 3,339
 3,316
 3,297
 3,268
 3,238
 3,207
 3,191
 3,174
 3,157
 3,140
 3,123
 3,105
 6
 3,776
 3,463
 3,289
 3,181
 3,108
 3,055
 3,014
 2,983
 2,958
 2,937
 2,905
 2,871
 2,836
 2,818
 2,800
 2,781
 2,762
 2,742
 2,722
 7
 3,589
 3,257
 3,074
 2,961
 2,883
 2,827
 2,785
 2,752
 2,725
 2,703
 2,668
 2,632
 2,595
 2,575
 2,555
 2,535
 2,514
 2,493
 2,471
 8
 3,458
 3,113
 2,924
 2,806
 2,726
 2,668
 2,624
 2,589
 2,561
 2,538
 2,502
 2,464
 2,425
 2,404
 2,383
 2,361
 2,339
 2,316
 2,293
 9
 3,360
 3,006
 2,813
 2,693
 2,611
 2,551
 2,505
 2,469
 2,440
 2,416
 2,379
 2,340
 2,298
 2,277
 2,255
 2,232
 2,208
 2,184
 2,159
 10
 3,285
 2,924
 2,728
 2,605
 2,522
 2,461
 2,414
 2,377
 2,347
 2,323
 2,284
 2,244
 2,201
 2,178
 2,155
 2,132
 2,107
 2,082
 2,055
 11
 3,225
 2,860
 2,660
 2,536
 2,451
 2,389
 2,342
 2,304
 2,274
 2,248
 2,209
 2,167
 2,123
 2,100
 2,076
 2,052
 2,026
 2,000
 1,972
 12
 3,177
 2,807
 2,606
 2,480
 2,394
 2,331
 2,283
 2,245
 2,214
 2,188
 2,147
 2,105
 2,060
 2,036
 2,011
 1,986
 1,960
 1,932
 1,904
 13
 3,136
 2,763
 2,560
 2,434
 2,347
 2,283
 2,234
 2,195
 2,164
 2,138
 2,097
 2,053
 2,007
 1,983
 1,958
 1,931
 1,904
 1,876
 1,846
 14
 3,102
 2,726
 2,522
 2,395
 2,307
 2,243
 2,193
 2,154
 2,122
 2,095
 2,054
 2,010
 1,962
 1,938
 1,912
 1,885
 1,857
 1,828
 1,797
 15
 3,073
 2,695
 2,490
 2,361
 2,273
 2,208
 2,158
 2,119
 2,086
 2,059
 2,017
 1,972
 1,924
 1,899
 1,873
 1,845
 1,817
 1,787
 1,755
 16
 3,048
 2,668
 2,462
 2,333
 2,244
 2,178
 2,128
 2,088
 2,055
 2,028
 1,985
 1,940
 1,891
 1,866
 1,839
 1,811
 1,782
 1,751
 1,718
 17
 3,026
 2,645
 2,437
 2,308
 2,218
 2,152
 2,102
 2,061
 2,028
 2,001
 1,958
 1,912
 1,862
 1,836
 1,809
 1,781
 1,751
 1,719
 1,686
 18
 3,007
 2,624
 2,416
 2,286
 2,196
 2,130
 2,079
 2,038
 2,005
 1,977
 1,933
 1,887
 1,837
 1,810
 1,783
 1,754
 1,723
 1,691
 1,657
 19
 2,990
 2,606
 2,397
 2,266
 2,176
 2,109
 2,058
 2,017
 1,984
 1,956
 1,912
 1,865
 1,814
 1,787
 1,759
 1,730
 1,699
 1,666
 1,631
 20
 2,975
 2,589
 2,380
 2,249
 2,158
 2,091
 2,040
 1,999
 1,965
 1,937
 1,892
 1,845
 1,794
 1,767
 1,738
 1,708
 1,677
 1,643
 1,607
 21
 2,961
 2,575
 2,365
 2,233
 2,142
 2,075
 2,023
 1,982
 1,948
 1,920
 1,875
 1,827
 1,776
 1,748
 1,719
 1,689
 1,657
 1,623
 1,586
 20
 2,949
 2,561
 2,351
 2,219
 2,128
 2,061
 2,008
 1,967
 1,933
 1,904
 1,859
 1,811
 1,759
 1,731
 1,702
 1,671
 1,639
 1,604
 1,567
 23
 2,937
 2,549
 2,339
 2,207
 2,115
 2,047
 1,995
 1,953
 1,919
 1,890
 1,845
 1,796
 1,744
 1,716
 1,686
 1,655
 1,622
 1,587
 1,549
 24
 2,927
 2,538
 2,327
 2,195
 2,103
 2,035
 1,983
 1,941
 1,906
 1,877
 1,832
 1,783
 1,730
 1,702
 1,672
 1,641
 1,607
 1,571
 1,533
 25
 2,918
 2,528
 2,317
 2,184
 2,092
 2,024
 1,971
 1,929
 1,895
 1,866
 1,820
 1,771
 1,718
 1,689
 1,659
 1,627
 1,593
 1,557
 1,518
 26
 2,909
 2,519
 2,307
 2,174
 2,082
 2,014
 1,961
 1,919
 1,884
 1,855
 1,809
 1,760
 1,706
 1,677
 1,647
 1,615
 1,581
 1,544
 1,504
 27
 2,901
 2,511
 2,299
 2,165
 2,073
 2,005
 1,952
 1,909
 1,874
 1,845
 1,799
 1,749
 1,695
 1,666
 1,636
 1,603
 1,569
 1,531
 1,491
 28
 2,894
 2,503
 2,291
 2,157


text:
2,064
 1,996
 1,943
 1,900
 1,865
 1,836
 1,790
 1,740
 1,685
 1,656
 1,625
 1,593
 1,558
 1,520
 1,478
 29
 2,887
 2,495
 2,283
 2,149
 2,057
 1,988
 1,935
 1,892
 1,857
 1,827
 1,781
 1,731
 1,676
 1,647
 1,616
 1,583
 1,547
 1,509
 1,467
 30
 2,881
 2,489
 2,276
 2,142
 2,049
 1,980
 1,927
 1,884
 1,849
 1,819
 1,773
 1,722
 1,667
 1,638
 1,606
 1,573
 1,538
 1,499
 1,456
 40
 2,835
 2,440
 2,226
 2,091
 1,997
 1,927
 1,873
 1,829
 1,793
 1,763
 1,715
 1,662
 1,605
 1,574
 1,541
 1,506
 1,467
 1,425
 1,377
 60
 2,791
 2,393
 2,177
 2,041
 1,946
 1,875
 1,819
 1,775
 1,738
 1,707
 1,657
 1,603
 1,543
 1,511
 1,476
 1,437
 1,395
 1,348
 1,291
 120
 2,748
 2,347
 2,130
 1,992
 1,896
 1,824
 1,767
 1,722
 1,684
 1,652
 1,601
 1,545
 1,482
 1,447
 1,409
 1,368
 1,320
 1,265
 1,193
 1 000+
 2,706
 2,303
 2,084
 1,945
 1,847
 1,774
 1,717
 1,670
 1,632
 1,599
 1,546
 1,487
 1,421
 1,383
 1,342
 1,295
 1,240
 1,169
 1,000
 Tabulka A.2.3
 Kritické hodnoty F (F
 crit95) k hodnotám N-1 a N
 ref -1 při 95 % spolehlivosti
 N-1
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 12
 15
 20
 24
 30
 40
 60
 120
 1 000+
 N
 ref-1
 1
 161,4
 199,5
 215,7
 224,5
 230,1
 233,9
 236,7
 238,8
 240,5
 241,8
 243,9
 245,9
 248,0
 249,0
 250,1
 251,1
 252,2
 253,2
 254,3
 2
 18,51
 19,00
 19,16
 19,24
 19,29
 19,33
 19,35
 19,37
 19,38
 19,39
 19,41
 19,42
 19,44
 19,45
 19,46
 19,47
 19,47
 19,48
 19,49
 3
 10,12
 9,552
 9,277
 9,117
 9,014
 8,941
 8,887
 8,845
 8,812
 8,786
 8,745
 8,703
 8,660
 8,639
 8,617
 8,594
 8,572
 8,549
 8,526
 4
 7,709
 6,944
 6,591
 6,388
 6,256
 6,163
 6,094
 6,041
 5,999
 5,964
 5,912
 5,858
 5,803
 5,774
 5,746
 5,717
 5,688
 5,658
 5,628
 5
 6,608
 5,786
 5,410
 5,192
 5,050
 4,950
 4,876
 4,818
 4,773
 4,735
 4,678
 4,619
 4,558
 4,527
 4,496
 4,464
 4,431
 4,399
 4,365
 6
 5,987
 5,143
 4,757
 4,534
 4,387
 4,284
 4,207
 4,147
 4,099
 4,060
 4,000
 3,938
 3,874
 3,842
 3,808
 3,774
 3,740
 3,705
 3,669
 7
 5,591
 4,737
 4,347
 4,120
 3,972
 3,866
 3,787
 3,726
 3,677
 3,637
 3,575
 3,511
 3,445
 3,411
 3,376
 3,340
 3,304
 3,267
 3,230
 8
 5,318
 4,459
 4,066
 3,838
 3,688
 3,581
 3,501
 3,438
 3,388
 3,347
 3,284
 3,218
 3,150
 3,115
 3,079
 3,043
 3,005
 2,967
 2,928
 9
 5,117
 4,257
 3,863
 3,633
 3,482
 3,374
 3,293
 3,230
 3,179
 3,137
 3,073
 3,006
 2,937
 2,901
 2,864
 2,826
 2,787
 2,748
 2,707
 10
 4,965
 4,103
 3,708
 3,478
 3,326
 3,217
 3,136
 3,072
 3,020
 2,978
 2,913
 2,845
 2,774
 2,737
 2,700
 2,661
 2,621
 2,580
 2,538
 11
 4,844
 3,982
 3,587
 3,357
 3,204
 3,095
 3,012
 2,948
 2,896
 2,854
 2,788
 2,719
 2,646
 2,609
 2,571
 2,531
 2,490
 2,448
 2,405
 12
 4,747
 3,885
 3,490
 3,259
 3,106
 2,996
 2,913
 2,849
 2,796
 2,753
 2,687
 2,617
 2,544
 2,506
 2,466
 2,426
 2,384
 2,341
 2,296
 13
 4,667
 3,806
 3,411
 3,179
 3,025
 2,915
 2,832
 2,767
 2,714
 2,671
 2,604
 2,533
 2,459
 2,420
 2,380
 2,339
 2,297
 2,252
 2,206
 14
 4,600
 3,739
 3,344
 3,112
 2,958
 2,848
 2,764
 2,699
 2,646
 2,602
 2,534
 2,463
 2,388
 2,349
 2,308
 2,266
 2,223
 2,178
 2,131
 15
 4,543
 3,682
 3,287
 3,056
 2,901
 2,791
 2,707
 2,641
 2,588
 2,544
 2,475
 2,403
 2,328
 2,288
 2,247
 2,204
 2,160
 2,114
 2,066
 16
 4,494
 3,634
 3,239
 3,007
 2,852
 2,741
 2,657
 2,591
 2,538
 2,494
 2,425
 2,352
 2,276
 2,235
 2,194
 2,151
 2,106
 2,059
 2,010
 17
 4,451
 3,592


text:
3,197
 2,965
 2,810
 2,699
 2,614
 2,548
 2,494
 2,450
 2,381
 2,308
 2,230
 2,190
 2,148
 2,104
 2,058
 2,011
 1,960
 18
 4,414
 3,555
 3,160
 2,928
 2,773
 2,661
 2,577
 2,510
 2,456
 2,412
 2,342
 2,269
 2,191
 2,150
 2,107
 2,063
 2,017
 1,968
 1,917
 19
 4,381
 3,522
 3,127
 2,895
 2,740
 2,628
 2,544
 2,477
 2,423
 2,378
 2,308
 2,234
 2,156
 2,114
 2,071
 2,026
 1,980
 1,930
 1,878
 20
 4,351
 3,493
 3,098
 2,866
 2,711
 2,599
 2,514
 2,447
 2,393
 2,348
 2,278
 2,203
 2,124
 2,083
 2,039
 1,994
 1,946
 1,896
 1,843
 21
 4,325
 3,467
 3,073
 2,840
 2,685
 2,573
 2,488
 2,421
 2,366
 2,321
 2,250
 2,176
 2,096
 2,054
 2,010
 1,965
 1,917
 1,866
 1,812
 22
 4,301
 3,443
 3,049
 2,817
 2,661
 2,549
 2,464
 2,397
 2,342
 2,297
 2,226
 2,151
 2,071
 2,028
 1,984
 1,938
 1,889
 1,838
 1,783
 23
 4,279
 3,422
 3,028
 2,796
 2,640
 2,528
 2,442
 2,375
 2,320
 2,275
 2,204
 2,128
 2,048
 2,005
 1,961
 1,914
 1,865
 1,813
 1,757
 24
 4,260
 3,403
 3,009
 2,776
 2,621
 2,508
 2,423
 2,355
 2,300
 2,255
 2,183
 2,108
 2,027
 1,984
 1,939
 1,892
 1,842
 1,790
 1,733
 25
 4,242
 3,385
 2,991
 2,759
 2,603
 2,490
 2,405
 2,337
 2,282
 2,237
 2,165
 2,089
 2,008
 1,964
 1,919
 1,872
 1,822
 1,768
 1,711
 26
 4,225
 3,369
 2,975
 2,743
 2,587
 2,474
 2,388
 2,321
 2,266
 2,220
 2,148
 2,072
 1,990
 1,946
 1,901
 1,853
 1,803
 1,749
 1,691
 27
 4,210
 3,354
 2,960
 2,728
 2,572
 2,459
 2,373
 2,305
 2,250
 2,204
 2,132
 2,056
 1,974
 1,930
 1,884
 1,836
 1,785
 1,731
 1,672
 28
 4,196
 3,340
 2,947
 2,714
 2,558
 2,445
 2,359
 2,291
 2,236
 2,190
 2,118
 2,041
 1,959
 1,915
 1,869
 1,820
 1,769
 1,714
 1,654
 29
 4,183
 3,328
 2,934
 2,701
 2,545
 2,432
 2,346
 2,278
 2,223
 2,177
 2,105
 2,028
 1,945
 1,901
 1,854
 1,806
 1,754
 1,698
 1,638
 30
 4,171
 3,316
 2,922
 2,690
 2,534
 2,421
 2,334
 2,266
 2,211
 2,165
 2,092
 2,015
 1,932
 1,887
 1,841
 1,792
 1,740
 1,684
 1,622
 40
 4,085
 3,232
 2,839
 2,606
 2,450
 2,336
 2,249
 2,180
 2,124
 2,077
 2,004
 1,925
 1,839
 1,793
 1,744
 1,693
 1,637
 1,577
 1,509
 60
 4,001
 3,150
 2,758
 2,525
 2,368
 2,254
 2,167
 2,097
 2,040
 1,993
 1,917
 1,836
 1,748
 1,700
 1,649
 1,594
 1,534
 1,467
 1,389
 120
 3,920
 3,072
 2,680
 2,447
 2,290
 2,175
 2,087
 2,016
 1,959
 1,911
 1,834
 1,751
 1,659
 1,608
 1,554
 1,495
 1,429
 1,352
 1,254
 1 000+
 3,842
 2,996
 2,605
 2,372
 2,214
 2,099
 2,010
 1,938
 1,880
 1,831
 1,752
 1,666
 1,571
 1,517
 1,459
 1,394
 1,318
 1,221
 1,000
 A.2.6 Sklon
 Sklon regresní přímky a
 1y u metody nejmenších čtverců se vypočte takto:
 (A.2-8)
 A.2.7 Pořadnice regresní přímky
 Pořadnice regresní přímky a
 0y u metody nejmenších čtverců se vypočte takto:
 (A.2-9)
 A.2.8 Směrodatná chyba odhadu
 Směrodatná chyba odhadu SEE se vypočte takto:
 (A.2-10)
 A.2.9 Koeficient určení
 Koeficient určení r
 2 se vypočte takto:
 (A.2-11)
 Dodatek A.3
 Mezinárodní vzorec pro gravitaci (1980)
 Tíhové zrychlení Země (a
 g) se liší v závislosti na místě, přičemž pro příslušnou zeměpisnou šířku se vypočítá následovně:
 (A.3-1)
 kde:
 θ= stupně severní nebo jižní zeměpisné šířky
 Dodatek A.4
 Kontrola průtoku uhlíku
 A.4.1 Úvod
 Nepatrná část uhlíku ve výfukových plynech pochází z paliva a pouze minimální část se projeví ve výfukovém plynu jako CO2. To je základem kontroly k ověření systému na základě měření CO2.
 Průtok uhlíku do systémů k měření výfukových plynů je určen z průtoku paliva. Průtok


text:
uhlíku v různých bodech odběru vzorků v systémech k odběru vzorků emisí a částic je určen z koncentrací CO2 a průtoků plynů v těchto bodech.
 V tomto ohledu poskytuje známý zdroj průtoku uhlíku motor a pozorováním téhož průtoku uhlíku ve výfukové trubce a na výstupu systému k odběru vzorků částic s ředěním části toku se ověřuje těsnost a přesnost měření průtoku. Tato kontrola má tu výhodu, že součásti jsou v provozu ve skutečných podmínkách zkoušky motoru, pokud jde o teplotu a průtok.
 Na obrázku A.4.1 jsou znázorněny body odběru vzorku, v nichž se kontrolují průtoky uhlíku. Dále jsou uvedeny specifické rovnice pro průtok uhlíku v každém bodu odběru vzorku.
 Obrázek A.4.1
 Měřicí body pro kontrolu průtoku uhlíku
 A.4.2 Průtok uhlíku do motoru (místo 1)
 Hmotnostní průtok uhlíku do motoru q
 mCf [kg/s] pro palivo CH
 a
 O
 e
 je dán rovnicí:
 (A.4-1)
 kde:
 qmf
 = hmotnostní průtok paliva [kg/s]
 A.4.3 Průtok uhlíku v surovém výfukovém plynu (místo 2)
 Hmotnostní průtok uhlíku ve výfukové trubce motoru q
 mCe [kg/s] se určí z koncentrace CO2 v surovém výfukovém plynu a hmotnostního průtoku výfukového plynu:
 (A.4-2)
 kde:
 c
 CO2,r
 =
 koncentrace CO2 ve vlhkém stavu v surovém výfukovém plynu [%]
 c
 CO2,a
 =
 koncentrace CO2 ve vlhkém stavu v okolním vzduchu [%]
 qmew
 =
 hmotnostní průtok výfukového plynu ve vlhkém stavu [kg/s]
 M
 e
 =
 molární hmotnost výfukového plynu [g/mol]
 Měří-li se CO2 v suchém stavu, převede se na vlhký stav podle bodu A.7.3.2 nebo A.8.2.2.
 A.4.4 Průtok uhlíku v ředicím systému (místo 3)
 U systémů s ředěním části toku je nutné vzít v úvahu i dělicí poměr. Průtok uhlíku v ekvivalentním ředicím systému q
 mCp [kg/s] (systému, který je ekvivalentním systému s plným tokem, ve kterém je ředěn celý tok) se určí z koncentrace CO2 po zředění, z hmotnostního průtoku výfukového plynu a průtoku vzorku; nová rovnice je shodná s rovnicí A.4-2, přičemž je doplněna o ředicí faktor .
 (A.4-3)
 kde:
 c
 CO2,d
 =
 koncentrace CO2 ve vlhkém stavu ve zředěných výfukových plynech na výstupu ředicího tunelu [%]
 c
 CO2,a
 =
 koncentrace CO2 ve vlhkém stavu v okolním vzduchu [%]
 qmdew
 =
 průtok zředěného vzorku v systému s ředěním části toku [kg/s]
 qmew
 =
 hmotnostní průtok výfukového plynu ve vlhkém stavu [kg/s]
 qmp
 =
 průtok vzorku výfukového plynu do systému s ředěním části toku, [kg/s]
 M
 e
 =
 molární hmotnost výfukového plynu [g/mol]
 Měří-li se CO2 v suchém stavu, převede se na vlhký stav podle bodu A.7.3.2 nebo A.8.2.2.
 A.4.5 Výpočet molární hmotnosti výfukových plynů
 Molární hmotnost výfukových plynů se vypočte podle rovnice (A.8-15) (viz bod A.8.2.4.2).
 Další možností je použití těchto molárních hmotností výfukových plynů:
 M
 e (vznětové motory)= 28,9 g/mol
 Dodatek A.5
 (Vyhrazeno)
 Dodatek A.6
 (Vyhrazeno)
 Dodatek A.7
 Výpočet emisí molárním přístupem
 A.7.0 Převody značek
 A.7.0.1 Všeobecné značky
 Dodatek A.7 (1)
 Dodatek A.8
 Jednotka
 Množství
 A
 m2
 plocha
 A
 t
 m2
 plocha průřezu hrdla Venturiho trubice
 a
 0
 b, D
 0
 def. (7)
 pořadnice regresní přímky s osou y, pořadnice na ose souřadnic příslušející kalibrační funkci PDP
 a
 1
 m


text:
def. (7)
 sklon regresní přímky
 β
 r
 D
 m/m
 poměr průměrů
 C
 —
 koeficient
 C
 d
 C
 d
 —
 výtokový koeficient
 C
 f
 —
 průtokový koeficient
 d
 d
 m
 průměr
 DR
 r
 d
 —
 ředicí poměr (2)
 e
 e
 g/kWh
 základ emisí specifických na brzdě
 e
 gas
 e
 gas
 g/kWh
 specifické emise plynných složek
 e
 PM
 e
 PM
 g/kWh
 specifické emise částic
 f
 Hz
 frekvence
 f
 n
 n
 min–1, s–1
 otáčky (hřídel)
 γ
 —
 poměr specifických tepel
 K
 korekční faktor
 K
 s
 X
 0
 s/ot
 korekční faktor skluzu PDP
 k
 Dr
 k
 Dr
 —
 korekční faktor regenerace dolů
 k
 h
 korekční faktor vlhkosti pro NOx
 k
 r
 k
 r
 —
 multiplikativní faktor regenerace
 k
 Ur
 k
 Ur
 —
 korekční faktor regenerace nahoru
 μ
 μ
 kg/(m·s)
 dynamická viskozita
 M
 M
 g/mol
 molární hmotnost (3)
 M
 gas
 (4)
 M
 gas
 g/mol
 molární hmotnost plynných složek
 m
 m
 kg
 hmotnost
 q
 m
 kg/s
 hmotnostní průchod
 ν
 m2/s
 kinematická viskozita
 N
 celkový počet v sérii
 n
 mol
 množství látky
 mol/s
 množství procházející látky
 P
 P
 kW
 výkon
 p
 p
 kPa
 tlak
 p
 abs
 p
 p
 kPa
 absolutní tlak
 p
 H2O
 p
 r
 kPa
 tlak vodních par
 PF
 1 – E
 %
 penetrační frakce (E = účinnost konverze)
 qV
 m3/s
 objemový průtok
 ρ
 ρ
 kg/m3
 specifická hmotnost
 r
 —
 poměr průměrů
 Ra
 μm
 průměrná drsnost povrchu
 Re
 #
 Re
 —
 Reynoldsovo číslo
 RH%
 RH
 %
 relativní vlhkost
 σ
 σ
 —
 směrodatná odchylka
 S
 K
 Sutherlandova konstanta
 T
 T
 a
 K
 absolutní teplota
 T
 T
 °C
 teplota
 T
 N·m
 točivý moment motoru
 t
 t
 s
 čas
 Δt
 Δt
 s
 časový interval
 V
 V
 m3
 objem
 qV
 m3/s
 objemový průtok
 W
 W
 kWh
 práce
 W
 act
 W
 act
 kWh
 skutečná práce ve zkušebním cyklu
 WF
 WF
 —
 váhový faktor
 w
 w
 g/g
 podíl hmotnosti
 X
 (5)
 c
 mol/mol, % obj.
 množství molárního podílu látky (6)/koncentrace (rovněž v μmol/mol = ppm)
 mol/mol
 střední koncentrace vážená průtokem
 y
 —
 generická proměnná
 —
 aritmetická střední hodnota
 Z
 —
 faktor stlačitelnosti
 A.7.0.2 Indexy
 Dodatek A.7
 Dodatek A.8 (8)
 Veličina
 abs
 absolutní veličina
 act
 act
 skutečná veličina
 air
 vzduch, suchý
 atmos
 atmosférická
 bkgnd
 pozadí
 C
 uhlík
 cal
 kalibrační veličina
 CFV
 Venturiho trubice s kritickým prouděním
 cor
 korigovaná veličina
 dil
 ředicí vzduch
 dexh
 zředěný výfukový plyn
 dry
 veličina v suchém stavu
 exh
 surový výfukový plyn
 exp
 očekávaná veličina
 eq
 ekvivalentní veličina
 fuel
 palivo
 i
 okamžité měření (např. 1 Hz)
 i
 jednotlivá veličina se série
 idle
 za podmínek volnoběžného stavu
 in
 veličina vstupu
 init
 počáteční veličina, obvykle před zkouškou emisí
 max
 maximální (vrcholná/špičková) hodnota
 meas
 naměřená veličina
 min
 minimální hodnota
 mix
 molární hmotnost vzduchu
 out
 veličina výstupu
 part
 dílčí veličina
 PDP
 objemové dávkovací čerpadlo
 raw
 surový výfukový plyn
 ref
 referenční veličina
 rev
 otáčky
 sat
 nasycený stav
 slip
 skluz PDP
 smpl
 odběr vzorků
 span
 kalibrovaná veličina
 SSV
 Venturiho trubice s podzvukovým prouděním
 std
 standardní veličina
 test
 zkušební veličina
 total
 celková veličina
 uncor
 nekorigovaná veličina
 vac
 veličina podtlaku
 weight
 kalibrační závaží
 wet
 veličina ve vlhkém stavu
 zero
 nulová veličina
 A.7.0.3 Značky a zkratky chemických složek (použitých


text:
rovněž jako indexy)
 Dodatek A.7
 Dodatek A.8
 Veličina
 Ar
 Ar
 Argon
 C1
 C1
 uhlík, ekvivalentní uhlíku 1
 CH4
 CH4
 methan
 C2H6
 C2H6
 ethan
 C3H8
 C3H8
 propan
 CO
 CO
 oxid uhelnatý
 CO2
 CO2
 oxid uhličitý
 DOP
 DOP
 dioktylftalát
 H
 atomární vodík
 H2
 molekulární vodík
 HC
 HC
 uhlovodík
 H2O
 H2O
 voda
 He
 helium
 N
 atomární dusík
 N2
 molekulární dusík
 NMHC
 NMHC
 uhlovodíky jiné než methan
 NOx
 NOx
 oxidy dusíku
 NO
 NO
 oxid dusnatý
 NO2
 NO2
 oxid dusičitý
 O
 atomární kyslík
 PM
 PM
 pevné částice
 S
 síra
 A.7.0.4 Značky a zkratky složení paliva
 Dodatek A.7 (9)
 Dodatek A.8 (10)
 Veličina
 wC
 (12)
 wC
 (12)
 obsah uhlíku v palivu, hmotnostní podíl [g/g] nebo [% hmotnosti]
 wH
 wH
 obsah vodíku v palivu, hmotnostní podíl [g/g] nebo [% hmotnosti]
 wN
 wN
 obsah dusíku v palivu, hmotnostní podíl [g/g] nebo [% hmotnosti]
 wO
 wO
 obsah kyslíku v palivu, hmotnostní podíl [g/g] nebo [% hmotnosti]
 wS
 wS
 obsah síry v palivu, hmotnostní podíl [g/g] nebo [% hmotnosti]
 α
 α
 atomový poměr vodíku k uhlíku (H/C)
 β
 ε
 atomový poměr kyslíku k uhlíku (O/C) (11)
 γ
 γ
 atomový poměr síry k uhlíku (S/C)
 δ
 δ
 atomový poměr dusíku k uhlíku (N/C)
 A.7.0.5 Symboly pro chemickou bilanci použité v dodatku A.7
 x
 dil/exh
 =
 množství ředicího plynu nebo přebytkového vzduchu na mol výfukového plynu
 x
 H2Oexh
 =
 množství vody ve výfukovém plynu na mol výfukového plynu
 x
 Ccombdry
 =
 množství uhlíku pocházejícího z paliva na mol suchého výfukového plynu
 x
 H2Oexhdry
 =
 množství vody ve výfukovém plynu na suchý mol suchého výfukového plynu
 x
 prod/intdry
 =
 množství suchých stechiometrických produktů na suchý mol nasávaného vzduchu
 x
 dil/exhdry
 =
 množství ředicího plynu nebo přebytkového vzduchu na mol suchého výfukového plynu
 x
 int/exhdry
 =
 množství nasávaného vzduchu nezbytné k vytvoření skutečných produktů spalování na mol suchého (surového nebo zředěného) výfukového plynu
 x
 raw/exhdry
 =
 množství neředěného výfukového plynu (bez přebytkového vzduchu) na mol suchého (surového nebo zředěného) výfukového plynu
 x
 O2intdry
 =
 množství O2 v nasávaném vzduchu na mol suchého nasávaného vzduchu
 x
 CO2intdry
 =
 množství CO2 v nasávaném vzduchu na mol suchého nasávaného vzduchu
 x
 H2Ointdry
 =
 množství H2O v nasávaném vzduchu na mol suchého nasávaného vzduchu
 x
 CO2int
 =
 množství CO2 v nasávaném vzduchu na mol nasávaného vzduchu
 x
 CO2dil
 =
 množství CO2 v ředicím plynu na mol ředicího plynu
 x
 CO2dildry
 =
 množství CO2 v ředicím plynu na mol suchého ředicího plynu
 x
 H2Odildry
 =
 množství H2O v ředicím plynu na mol suchého ředicího plynu
 x
 H2Odil
 =
 množství H2O v ředicím plynu na mol ředicího plynu
 x
 [emission]meas
 =
 množství naměřených emisí ve vzorku podle příslušného analyzátoru plynů
 x
 [emission]dry
 =
 množství emisí na suchý mol suchého vzorku
 x
 H2O[emission]meas
 =
 množství vody ve vzorku v místě, kde se detekují emise
 x
 H2Oint
 =
 množství vody v nasávaném vzduchu na základě měření vlhkosti nasávaného vzduchu
 A.7.1 Základní parametry a vztahy
 A.7.1.1 Suchý vzduch a chemické látky
 V této příloze se pracuje s těmito hodnotami pro složení suchého vzduchu:
 x
 O2airdry
 =
 0,209445 mol/mol
 x
 CO2airdry
 =
 0,000375 mol/mol


text:
V této příloze se pracuje s těmito hodnotami molární nebo efektivní molární hmotnosti chemických látek:
 M
 air
 =
 28,96559 g/mol (suchý vzduch)
 M
 Ar
 =
 39,948 g/mol (argon)
 M
 C
 =
 12,0107 g/mol (uhlík)
 M
 CO
 =
 28,0101 g/mol (oxid uhelnatý)
 M
 CO2
 =
 44,0095 g/mol (oxid uhličitý)
 M
 H
 =
 1,00794 g/mol (atomární vodík)
 M
 H2
 =
 2,01588 g/mol (molekulární vodík)
 M
 H2O
 =
 18,01528 g/mol (voda)
 M
 He
 =
 4,002602 g/mol (helium)
 M
 N
 =
 14,0067 g/mol (atomární dusík)
 M
 N2
 =
 28,0134 g/mol (molekulární dusík)
 M
 NMHC
 =
 13,875389 g/mol (uhlovodíky jiné než methan (13))
 M
 NOx
 =
 46,0055 g/mol (oxidy dusíku (14))
 M
 O
 =
 15,9994 g/mol (atomární kyslík)
 M
 O2
 =
 31,9988 g/mol (molekulární kyslík)
 M
 C3H8
 =
 44,09562 g/mol (propan)
 M
 S
 =
 32,065 g/mol (síra)
 M
 THC
 =
 13,875389 g/mol (uhlovodíky celkem (13))
 V této příloze se pracuje s touto molární plynovou konstantou R pro ideální plyny:
 V této příloze se pracuje s těmito poměry specifických tepel u ředicího vzduchu a zředěného výfukového plynu:
 γ
 air
 =
 1,399 (poměr specifického tepla nasávaného vzduchu nebo ředicího vzduchu)
 γ
 dil
 =
 1,399 (poměr specifického tepla zředěného výfukového plynu)
 γ
 dil
 =
 1,385 (poměr specifického tepla surového zředěného výfukového plynu)
 A.7.1.2 Vlhký vzduch
 Tento oddíl popisuje, jak určit množství vody v ideálním plynu:
 A.7.1.2.1 Tlak vodní páry
 Tlak vodní páry p
 H2O [kPa] pro daný stav teploty nasycení T
 sat [K] se vypočítá následovně:
 a)
 U měření vlhkosti při teplotách okolí od 0 do 100 °C nebo u měření vlhkosti nad přechlazenou vodu při teplotách okolí od – 50 do 0 °C:
 (A.7-1)
 kde:
 p
 H2O
 =
 tlak vodní páry pro daný stav teploty nasycení [kPa]
 T
 sat
 =
 teplota nasycení vodní párou při podmínkách měření [K]
 b)
 U měření vlhkosti nad ledem při teplotách okolí od (– 100 do 0) °C:
 (A.7-2)
 kde:
 T
 sat= teplota nasycení vodní párou při podmínkách měření [K]
 A.7.1.2.2 Rosný bod
 Pokud se vlhkost měří jako rosný bod, množství vody v ideálním plynu x
 H2O [mol/mol] se určí:
 (A.7-3)
 kde:
 x
 H2O
 =
 množství vody v ideálním plynu [mol/mol]
 p
 H2O
 =
 tlak vodní páry v naměřeném rosném bodě, T
 sat=T
 dew [kPa]
 p
 abs
 =
 statický absolutní tlak v místě měření rosného bodu [kPa]
 A.7.1.2.3 Relativní vlhkost
 Pokud se vlhkost měří jako relativní vlhkost RH %, množství vody v ideálním plynu x
 H2O [mol/mol] se určí:
 (A.7-4)
 kde:
 RH %
 =
 relativní vlhkost [%]
 p
 H2O
 =
 tlak vodní páry při 100 % relativní vlhkosti v místě měření relativní vlhkosti, T
 sat=T
 amb [kPa]
 p
 abs
 =
 statický absolutní tlak v místě měření relativní vlhkosti [kPa]
 A.7.1.3 Vlastnosti paliva
 Obecný chemický vzorec paliva je CHαOβSγNδ, kde α je atomový poměr vodíku k uhlíku (H/C), β je atomový poměr kyslíku k uhlíku (O/C), γ je atomový poměr síry k uhlíku (S/C) a δ je atomový poměr dusíku k uhlíku (N/C). Na základě tohoto vzorce lze vypočítat hmotnostní podíl uhlíku v palivu označený w
 C. V případě motorové nafty lze použít


text:
jednoduchý vzorec CH
 α
 O
 β
 . Za výchozí hodnoty pro složení paliva lze použít:
 Tabulka A.7.1
 Výchozí hodnoty atomového poměru vodíku k uhlíku (α), atomového poměru kyslíku k uhlíku (β) a hmotnostního podílu uhlíku v palivu (w
 C) u motorové nafty
 Palivo
 Atomové poměry vodíku a kyslíku k uhlíku
 CHαOβ
 Hmotnostní koncentrace uhlíku wC
 [g/g]
 Motorová nafta
 CH1,85O0
 0,866
 A.7.1.4 Koncentrace THC a NMHC
 A.7.1.4.1 Stanovení THC a THC/CH4 a korekce počáteční kontaminace
 a)
 Pokud je nutné stanovit emise THC, vypočítá se následujícím způsobem x
 THC[THC-FID] za použití počáteční kontaminace koncentrace THC x
 THC[THC-FID]init z bodu 7.3.1.2:
 (A.7-5)
 kde:
 x
 THC[THC-FID]cor
 =
 koncentrace THC korigovaná kontaminací [mol/mol]
 x
 THC[THC-FID]uncorr
 =
 nekorigovaná koncentrace THC [mol/mol]
 x
 THC[THC-FID]init
 =
 koncentrace počáteční koncentrace THC [mol/mol]
 b)
 Pro stanovení NMHC popsané v bodě A.7.1.4.2, se x
 THC[THC-FID] koriguje pro počáteční kontaminaci HC za použití rovnice (A.7-5). Počáteční kontaminaci souboru vzorků CH4 lze korigovat použitím rovnice (A.7-5), ve které se koncentrace CH4 nahradí koncentracemi THC.
 A.7.1.4.2 Stanovení NMHC
 Pro stanovení koncentrace NMHC (x
 NMHC) se použije jedno z následujících:
 a)
 Pokud se neměří CH4, je možné stanovit koncentrace NMHC takto:
 Hmotnost NMHC korigovaná pozadím se porovná s hmotností THC korigovanou pozadím. Pokud je hmotnost NMHC korigovaná pozadím vyšší než 0,98 násobek hmotnosti THC korigované pozadím, použije se za hmotnost NMHC korigovanou pozadím 0,98 násobek hmotnosti THC korigované pozadím. Pokud se k výpočtům NMHC nepřistoupí, za hmotnost NMHC korigovanou pozadím se použije 0,98 násobek hmotnosti THC korigované pozadím;
 b)
 Pro separátory uhlovodíků jiných než methan se vypočítá x
 NMHC použitím penetračních frakcí (PF) separátoru CH4 a C2H6 podle bodu 8.1.10.3 a použitím kontaminace HC a koncentrace THC korigované ze suchého na vlhký stav x
 THC[THC-FID]cor stanovené v písm. a) bodu A.7.1.4.1:
 i)
 Použijí se následující rovnice pro penetrační frakce stanovené za použití konfigurace NMC, jak uvádí bod 8.1.10.3.4.1:
 (A.7-6)
 kde:
 x
 NMHC
 =
 koncentrace NMHC
 x
 THC[THC-FID]cor
 =
 koncentrace THC, korigovaná kontaminací HC a ze suchého na vlhký stav, naměřené analyzátorem THC FID během odběru vzorků při obtoku NMC
 x
 THC[NMC-FID]
 =
 koncentrace THC, korigovaná kontaminací HC (volitelně) a ze suchého na vlhký stav, naměřené analyzátorem NMC FID během odběru vzorků při průtoku NMC
 RF
 CH4[THC-FID]
 =
 faktor odezvy analyzátoru THC FID na CH4 podle bodu 8.1.10.1.4
 RFPF
 C2H6[NMC-FID]
 =
 Kombinovaný faktor odezvy na ethan a penetrační frakce ethanu u separátoru uhlovodíků jiných než methan podle bodu 8.1.10.3.4.1.
 ii)
 pro penetrační frakce stanovené za použití konfigurace NMC, jak uvádí bod 8.1.10.3.4.1, se použije tato rovnice:
 (A.7-7)
 kde:
 x
 NMHC
 =
 koncentrace NMHC
 x
 THC[THC-FID]cor
 =
 koncentrace THC, korigovaná kontaminací HC a ze suchého na vlhký stav, naměřené analyzátorem THC FID během odběru vzorků při obtoku NMC
 PF
 CH4[NMC-FID]
 =
 penetrační frakce CH4 u separátoru uhlovodíků jiných než methan podle bodu 8.1.10.3.4.2
 x
 THC[NMC-FID]
 =
 koncentrace THC, korigovaná kontaminací HC (volitelně) a ze suchého na vlhký stav, naměřené analyzátorem NMC FID během odběru vzorků při průtoku NMC
 PF
 C2H6[NMC-FID]
 =
 penetrační frakce ethanu u separátoru uhlovodíků jiných než methan podle bodu 8.1.10.3.4.2,
 iii)
 pro penetrační frakce


text:
stanovené za použití konfigurace NMC, jak uvádí bod 8.1.10.3.4.3, se použije tato rovnice:
 (A.7-8)
 kde:
 x
 NMHC
 =
 koncentrace NMHC
 x
 THC[THC-FID]cor
 =
 koncentrace THC, korigovaná kontaminací HC a ze suchého na vlhký stav, naměřené analyzátorem THC FID během odběru vzorků při obtoku NMC
 PF
 CH4[NMC-FID]
 =
 penetrační frakce CH4 u separátoru uhlovodíků jiných než methan podle bodu 8.1.10.3.4.3
 x
 THC[NMC-FID]
 =
 koncentrace THC, korigovaná kontaminací HC (volitelně) a ze suchého na vlhký stav, naměřené analyzátorem NMC FID během odběru vzorků při průtoku NMC
 RFPF
 C2H6[NMC-FID]
 =
 kombinovaný faktor odezvy na ethan a penetrační frakce ethanu u separátoru uhlovodíků jiných než methan, podle bodu 8.1.10.3.4.3
 RF
 CH4[THC-FID]
 =
 faktor odezvy analyzátoru THC FID na CH4, podle bodu 8.1.10.1.4
 c)
 Pro plynový chromatograf se vypočítá x
 NMHC za použití faktoru odezvy analyzátoru THC (RF) v případě CH4, z bodu 8.1.10.1.4 a za použití počáteční koncentrace THC korigované HC a ze suchého na vlhký stav x
 THC[THC-FID]cor stanovené v písm. a) výše, a to následujícím způsobem:
 (A.7-9)
 kde:
 x
 NMHC
 =
 koncentrace NMHC
 x
 THC[THC-FID]cor
 =
 koncentrace THC, korigovaná kontaminací HC a ze suchého na vlhký stav, naměřené analyzátorem THC FID
 x
 CH4
 =
 koncentrace CH4, korigovaná kontaminací HC (volitelně) a ze suchého na vlhký stav, naměřené plynovým chronomatografem FID
 RF
 CH4[THC-FID]
 =
 faktor odezvy THC-FID na CH4
 A.7.1.4.3 Aproximace NMHC z THC
 Emise NMHC (uhlovodíky jiné než methan) lze aproximovat na 98 % THC (celkového množství uhlovodíků).
 A.7.1.5 Střední koncentrace vážená na bázi průtoku
 Pro některé body v této příloze může být nutné vypočítat střední koncentraci váženou na bázi průtoku s cílem zjistit aplikovatelnost některých ustanovení. Střední hodnota vážená na bázi průtoku je střední hodnotou množství poté, co byla poměrně zvážena k odpovídajícímu průtoku. Pokud se například koncentrace plynu měří kontinuálně ze surového výfukového plynu z motoru, představuje střední koncentraci váženou na bázi průtoku souhrn součinů každé zaznamenané koncentrace a příslušného molárního průtoku výfukového plynu, vydělený souhrnem zaznamenaných hodnot průtoku. Jako další příklad, koncentrace v jímacím vaku systému CVS je stejná, jako střední koncentrace vážená na bázi průtoku, neboť samotný systém CVS rovněž váží koncentraci v jímacím vaku na bázi průtoku. Na základě předchozích zkoušek s podobnými motory nebo zkoušek s obdobným zařízením a přístroji lze očekávat určitou na bázi průtoku váženou střední koncentraci emisí.
 A.7.2 Chemické bilance paliva, nasávaného vzduchu a výfukového plynu
 A.7.2.1 Obecné
 Chemické bilance paliva, nasávaného vzduchu a výfukového plynu lze použít pro výpočet průtoků, množství vody v jejich průtocích a koncentrace vlhkých složek v jejich průtocích. S jedním průtokem buďto paliva, nasávaného vzduchu nebo výfukového plynu lze chemické bilance použít pro určení průtoků dalších dvou složek. Například chemické bilance spolu s buďto průtokem nasávaného vzduchu nebo paliva lze určit průtok surového výfukového plynu.
 A.7.2.2 Postupy, pro které jsou nutné chemické bilance
 Chemické bilance jsou nutné pro určení následujícího:
 a)
 množství vody v surovém nebo zředěném výfukovém plynu (x
 H2Oexh), když se neměří množství vody pro korekci množstvím vody odstraněným odběrným systémem;
 b)
 středního podílu ředicího vzduchu ve zředěném výfukovém plynu váženého na bázi průtoku (x
 dil/exh),


text:
když se neměří průtok ředicího vzduchu pro korekci emisemi v pozadí. Pokud se chemické bilance použijí k těmto účelům, je nutné pokládat výfukový plyn za stechiometrický, i když jím není.
 A.7.2.3 Postup chemické bilance
 Při výpočtech chemické bilance se používá systém rovnic vyžadujících iteraci. Provede se odhad až tří počátečních veličin: množství vody v naměřeném průtoku (x
 H2Oexh), podíl ředicího vzduchu ve zředěném výfukovém plynu (nebo přebytečný vzduch v surovém výfukovém plynu) (x
 dil/exh) a množství produktů na bázi C1 na suchý mol měřeného průtoku v suchém stavu (x
 Ccombdry). Při chemické bilanci lze použít střední časově vážené hodnoty vlhkosti spalovacího vzduchu a vlhkosti ředicího vzduchu, pokud vlhkost spalovacího vzduchu a ředicího vzduchu zůstane v toleranci ± 0,0025 mol/mol příslušných středních hodnot během zkušebního intervalu. Pro každou koncentraci emisí x a množství vody x
 H2Oexh se určí její zcela suchá koncentrace x
 dry a x
 H2Oexhdry. Použijí se rovněž hodnoty atomového poměru vodíku k uhlíku (α), atomového poměru kyslíku k uhlíku (β) a hmotnostního podílu uhlíku v palivu (w
 C) paliva. U zkušebního paliva lze použít α a β nebo výchozí hodnoty v tabulce 7.1.
 Pro dokončení chemické bilance použijte následující kroky:
 a)
 Naměřené koncentrace, jako je x
 CO2meas, x
 NOmeas, a x
 H2Oint, se převedou na suché koncentrace tím, že se vydělí jednou mínus množství vody v nich obsažené během příslušných měření; například: x
 H2OxCO2meas, x
 H2OxNOmeas, a x
 H2Oint. Pokud je množství vody obsažené při měření v „mokrém“ stavu stejné jako neznámé množství vody v toku výfukového plynu (x
 H2Oexh), je nutné získat tuto hodnotu iterativním postupem ze systému rovnic. Pokud se měří pouze celkový NOx a nikoliv samostatně NO a NO2, použije se osvědčený technický úsudek pro odhadnutí podílů NO a NO2 na koncentraci NOx pro účely chemické bilance. Lze předpokládat, že molární koncentrace NOx (x
 NOx) činí 75 % NO a 25 % NO2. U systémů k následnému zpracování výfukových plynů s jímáním NO2 lze předpokládat, že x
 Nox činí 25 % NO a 75 % NO2. Pro výpočet hmotnostních emisí NOx se použije molární hmotnost NO2 pro efektivní molární hmotnost všech druhů NOx nehledě na skutečný podíl NO2 na NOx;
 b)
 Rovnice (A.7-10 až A.7-26) v písm. d) tohoto bodu A.7.2.3 se zadají do výpočtového programu za účelem iterace hodnot x
 H2Oexh, x
 Ccombdry a x
 dil/exh. Počáteční hodnoty x
 H2Oexh, x
 Ccombdry, and x
 dil/exh se odhadnou za pomocí osvědčeného technického úsudku. Doporučuje se odhadnout množství vody, které činí zhruba dvojnásobek množství vody v nasávaném vzduchu nebo ředicím vzduchu. Doporučuje se odhadnout počáteční hodnotu x
 Ccombdry jako souhrn naměřených hodnot CO2, CO, a THC. Doporučuje se rovněž počáteční hodnotu x
 dil odhadnout mezi 0,75 a 0,95 (0,75 < xdil < 0,95), např. jako 0,8. Hodnoty v systému rovnic se iterují až do momentu, kdy jsou všechny nejpozději aktualizované odhady v intervalu ± 1 % od jim odpovídajících nejpozději vypočtených hodnot;
 c)
 Tyto značky a indexy se použijí v systému rovnic podle písm. c) tohoto bodu, kde jednotka pro x je mol/mol:
 Značka
 Popis
 xdil/exh


text:
Množství ředicího plynu nebo přebytkového vzduchu na 1 mol výfukového plynu
 xH2Oexh
 Množství H2O ve výfukovém plynu na 1 mol výfukového plynu
 xCcombdry
 Množství uhlíku pocházejícího z paliva na mol suchého výfukového plynu
 xH2Oexhdry
 Množství vody ve výfukovém plynu na suchý mol suchého výfukového plynu
 xprod/intdry
 Množství suchých stechiometrických produktů na suchý mol nasávaného vzduchu
 x
 dil/exhdry
 Množství ředicího plynu nebo přebytkového vzduchu na mol suchého výfukového plynu
 x
 int/exhdry
 Množství nasávaného vzduchu nezbytné k vytvoření skutečných produktů spalování na mol suchého (surového nebo zředěného) výfukového plynu
 x
 raw/exhdry
 Množství neředěného výfukového plynu (bez přebytkového vzduchu) na mol suchého (surového nebo zředěného) výfukového plynu
 x
 O2intdry
 Množství nasávaného O2 v nasávaném vzduchu na mol suchého nasávaného vzduchu; lze předpokládat x
 O2intdry = 0,209445 mol/mol
 x
 CO2intdry
 Množství nasávaného CO2 v nasávaném vzduchu na mol suchého nasávaného vzduchu; lze použít x
 CO2intdry = 375 mmol/mol, avšak doporučuje se změřit skutečnou koncentraci v nasávaném vzduchu
 x
 H2Ointdry
 Množství H2O v nasávaném vzduchu na mol suchého nasávaného vzduchu
 x
 CO2int
 Množství CO2 v nasávaném vzduchu na mol nasávaného vzduchu
 x
 CO2dil
 Množství ředicího plynu CO2 na mol ředicího plynu
 x
 CO2dildry
 Množství ředicího plynu CO2 na mol suchého ředicího plynu. Lze použít
 x
 CO2intdry = 375 mmol/mol, avšak doporučuje se změřit skutečnou koncentraci v nasávaném vzduchu.
 x
 H2Odildry
 Množství H2O v ředicím plynu na mol suchého ředicího plynu
 x
 H2Odil
 Množství H2O v ředicím plynu na mol ředicího plynu
 x
 [emission]meas
 Množství naměřených emisí ve vzorku podle příslušného analyzátoru plynů
 x
 [emission]dry
 Množství emisí na suchý mol suchého vzorku
 x
 H2O[emission]meas
 Množství vody ve vzorku v místě, kde se detekují emise. Tyto hodnoty se měří nebo odhadují podle bodu 9.3.2.3.1.
 x
 H2Oint
 Množství vody v nasávaném vzduchu na základě měření vlhkosti nasávaného vzduchu
 α
 Atomový podíl vodíku k uhlíku spalované směsi paliva (CHα Oβ), vážený molární spotřebou
 β
 Atomový podíl kyslíku k uhlíku spalované směsi paliva (CHα Oβ), vážený molární spotřebou
 d)
 Pro iteraci x
 dil/exh, x
 H2Oexh a x
 Ccombdry se použijí tyto rovnice:
 (A.7-10)
 (A.7-11)
 (A.7-12)
 (A.7-13)
 (A.7-14)
 (A.7-15)
 (A.7-16)
 (A.7-17)
 (A.7-18)
 (A.7-19)
 (A.7-20)
 (A.7-21)
 (A.7-22)
 (A.7-23)
 (A.7-24)
 (A.7-25)
 (A.7-26)
 Na konci chemické bilance se vypočítá molární průtok podle bodů A.7.3.3 a A.7.4.3.
 A.7.2.4 Korekce vlhkosti u NOx
 Všechny koncentrace NOx, včetně koncentrací pozadí ředicího vzduchu se korigují vlhkostí nasávaného vzduchu za použití této rovnice:
 (A.7-27)
 kde:
 x
 NOxuncor
 =
 nekorigovaná molární koncentrace NOx ve výfukovém plynu [μmol/mol]
 x
 H2O
 =
 množství vody v nasávaném vzduchu [mol/mol]
 A.7.3 Surové plynné emise
 A.7.3.1 Hmotnost plynných emisí
 Pro výpočet celkové hmotnosti plynných emisí během zkoušky m
 gas [g/zkouška] se jejich molární koncentrace vynásobí jejich příslušným molárním průtokem a molární hmotností výfukového plynu, následně se provede integrace za zkušební cyklus:
 (A.7-28)
 kde:
 M
 gas
 =
 molární hmotnost generických plynných emisí [g/mol]
 =
 okamžitý molární průtok výfukového plynu ve vlhkém stavu [mol/s]
 x
 gas
 =
 okamžitá molární koncentrace generického plynu ve vlhkém stavu [mol/mol]
 t
 =
 čas [s]
 Vzhledem k tomu, že rovnici (A.7-28) je nutné vyřešit numerickou integrací, převede se na:
 (A.7-29)
 kde:
 M


text:
gas
 =
 molární hmotnost generických emisí [g/mol]
 =
 okamžitý molární průtok výfukového plynu ve vlhkém stavu [mol/s]
 x
 gasi
 =
 okamžitá molární koncentrace generického plynu ve vlhkém stavu [mol/mol]
 f
 =
 frekvence sběru dat [Hz]
 N
 =
 počet měření [-]
 Obecnou rovnici je možné upravit podle toho, jaký měřící systém se používá (odběr po dávkách nebo kontinuálně) a zda se vzorky odebírají spíše z variabilního nebo z konstantního průtoku.
 a)
 V případě kontinuálního odběru vzorků, v obecném případě variabilního průtoku se hmotnost plynných emisí m
 gas [g/zkouška] vypočítá pomocí následující rovnice:
 (A.7-30)
 kde:
 M
 gas
 =
 molární hmotnost generických emisí [g/mol]
 =
 okamžitý molární průtok výfukového plynu ve vlhkém stavu [mol/s]
 x
 gasi
 =
 okamžitý molární podíl plynných emisí ve vlhkém stavu [mol/mol]
 f
 =
 frekvence sběru dat [Hz]
 N
 =
 počet měření [-]
 b)
 V případě kontinuálního odběru vzorků, ve zvláštním případě konstantního průtoku se hmotnost plynných emisí m
 gas [g/zkouška] vypočítá pomocí následující rovnice:
 (A.7-31)
 kde:
 M
 gas
 =
 molární hmotnost generických emisí [g/mol]
 =
 molární průtok výfukového plynu ve vlhkém stavu [mol/s]
 =
 střední molární podíl plynných emisí ve vlhkém stavu [mol/mol]]
 Δt
 =
 trvání intervalu zkoušky
 c)
 V případě odběru vzorků po dávkách bez ohledu na to, zda je průtok variabilní nebo konstantní, lze rovnici (A.7-30) zjednodušit takto:
 (A.7-32)
 kde:
 M
 gas
 =
 molární hmotnost generických emisí [g/mol]
 =
 okamžitý molární průtok výfukového plynu ve vlhkém stavu [mol/s]
 =
 střední molární podíl plynných emisí ve vlhkém stavu [mol/mol]
 F
 =
 frekvence sběru dat [Hz]
 N
 =
 počet měření [-]
 A.7.3.2 Konverze koncentrace v suchém stavu na vlhký stav
 Parametry uvedené v tomto bodě se získávají z výsledků chemické bilance vypočtených v bodě A.7.2. Následující vztah existuje mezi molárními koncentracemi plynů v naměřeném průtoku x
 gasdry a x
 gas [mol/mol], vyjádřeno v suchém a vlhkém stavu:
 (A.7-33)
 (A.7-34)
 kde:
 x
 H2O
 =
 molární podíl vody v měřeném průtoku na vlhkém základě [mol/mol]
 x
 H2Odry
 =
 molární podíl vody v měřeném průtoku na suchém základě [mol/mol]
 Pro plynné emise se provede korekce na odstraněnou vodu pro generickou koncentraci x [mol/mol]:
 (A.7-35)
 kde:
 x
 [emission]meas
 =
 molární podíl emisí v měřeném průtoku v místě měření [mol/mol]
 x
 H2O[emission]meas
 =
 množství vody v měřeném průtoku při měření koncentrace [mol/mol]
 x
 H2Oexh
 =
 množství vody v průtokoměru [mol/mol]
 A.7.3.3 Molární průtok výfukového plynu
 Průtok surového výfukového plynu lze přímo změřit nebo jej lze vypočítat na základě chemické bilance podle bodu A.7.2.3. Výpočet surového molárního průtoku se provádí z naměřeného molárního průtoku nasávaného vzduchu nebo hmotnostního průtoku paliva. Molární průtok surového výfukového plynu lze vypočítat z odebraných vzorků emisí () nebo ze změřeného hmotnostního průtoku paliva () a hodnot vypočtených při použití chemické bilance v bodě A.7.2.3. Použije se pro chemickou bilanci v bodu A.7.2.3 se stejnou frekvencí, se kterou se hodnoty nebo aktualizují a zaznamenávají.
 a)
 Průtok plynů z klikové skříně. Průtok surového výfukového plynu lze na základě
 nebo
 vypočítat, pouze pokud pro průtok z klikové skříně platí jedna z následujících podmínek:
 i)
 zkoušený motor je vybaven systémem pro regulaci emisí


text:
s uzavřenou klikovou skříní, který navádí tok plynů z klikové skříně zpět do nasávaného vzduchu, a to za průtokoměrem nasávaného vzduchu,
 ii)
 během zkoušky emisí je tok plynů z otevřené klikové skříně veden do výfuku podle bodu 6.10,
 iii)
 měří se emise a toky plynů z otevřené klikové skříně a připojí se k výpočtům emisí specifických na brzdě,
 iv)
 z údajů o emisích nebo technické analýzy lze doložit, že zanedbání průtoku z otevřené klikové skříně nebude mít nepříznivý vliv na dodržení platných norem;
 b)
 Výpočet molárního průtoku na základě nasávaného vzduchu
 Na základě se takto vypočte molární průtok výfukového plynu[mol/s]:
 (A.7-36)
 kde:
 =
 molární průtok surového výfukového plynu, z něhož se měří emise [mol/s]]
 =
 molární průtok nasávaného vzduchu včetně vlhkosti v nasávaném vzduchu [mol/s]
 x
 int/exhdry
 =
 množství nasávaného vzduchu nezbytné k vytvoření skutečných produktů spalování na mol suchého (surového nebo zředěného) výfukového plynu [mol/mol]
 x
 raw/exhdry
 =
 množství neředěného výfukového plynu (bez přebytkového vzduchu) na mol suchého (surového nebo zředěného) výfukového plynu [mol/mol]
 x
 H2Oexhdry
 =
 množství vody ve výfukovém plynu na suchý mol suchého výfukového plynu [mol/mol]
 c)
 Výpočet molárního průtoku na základě hmotnostního průtoku paliva
 Na základě se takto vypočte hodnota[mol/s]:
 (A.7-37)
 kde:
 =
 molární průtok surového výfukového plynu, z něhož se měří emise
 =
 průtok paliva včetně vlhkosti v nasávaném vzduchu [g/s]
 w
 C
 =
 hmotnostní podíl uhlíku v daném palivu [g/g]
 x
 H2Oexhdry
 =
 množství H2O na suchý mol měřeného průtoku [mol/mol]
 M
 C
 =
 molekulární hmotnost uhlíku 12,0107 g/mol
 x
 Ccombdry
 =
 množství uhlíku pocházejícího z paliva na mol suchého výfukového plynu [mol/mol]
 A.7.4 Zředěné plynné emise
 A.7.4.1 Výpočet hmotnostních emisí a korekce pozadím
 Rovnice pro výpočet hmotnosti plynných emisí m
 gas [g/zkouška] jako funkce průtoků molárních emisí:
 a)
 Kontinuální odběr vzorků, variabilní průtok
 (viz A.7-29)
 kde:
 M
 gas
 =
 molární hmotnost generických emisí [g/mol]
 =
 okamžitý molární průtok výfukového plynu ve vlhkém stavu [mol/s]
 m
 gasi
 =
 okamžitá molární koncentrace generického plynu ve vlhkém stavu [mol/mol]
 f
 =
 frekvence sběru dat [Hz]
 N
 =
 počet měření [-]
 Kontinuální odběr vzorků, konstantní průtok
 (viz A.7-31)
 kde:
 M
 gas
 =
 molární hmotnost generických emisí [g/mol]
 =
 molární průtok výfukového plynu ve vlhkém stavu [mol/s]
 =
 střední molární podíl plynných emisí ve vlhkém stavu [mol/mol]
 Δt
 =
 trvání intervalu zkoušky
 b)
 Při odběru vzorků dávkami bez ohledu na variabilní či konstantní průtok se použije tato rovnice:
 (viz A.7-32)
 kde:
 M
 gas
 =
 molární hmotnost generických emisí [g/mol]
 =
 okamžitý molární průtok výfukového plynu ve vlhkém stavu [mol/s]
 =
 střední molární podíl plynných emisí ve vlhkém stavu [mol/mol]
 f
 =
 frekvence sběru dat [Hz]
 N
 =
 počet měření [-]
 c)
 V případě zředěného výfukového plynu hodnot vypočtené pro hmotnost znečišťujících látek korigují odečtením hmotnosti emisí pozadí pro zohlednění ředicího plynu:
 i)
 Nejprve se určí molární průtok ředicího plynu
 [mol/s] během zkušebního intervalu. Může jít o naměřenou veličinu nebo veličinu vypočtenou z průtoku zředěného výfukového plynu a průtoku středního váženého podílu ředicího vzduchu ve zředěném výfukovém plynu,
 ,
 ii)
 Celkový průtok ředicího vzduchu n
 airdil [mol] se


text:
vynásobí střední koncentrací emisí pozadí. Může jít o střední hodnotu váženou časem nebo o střední hodnotu váženou průtokem (např. proporcionálně odebraný vzorek pozadí). Součin n
 airdil a střední koncentrace emisí pozadí je celkovým množství emisí pozadí,
 iii)
 Je-li výsledkem molární hodnota, je nutné ji převést na hmotnost emisí pozadí m
 bkgnd [g] pomocí jejího vynásobení molární hmotností emisí M
 gas [g/mol],
 iv)
 K provedení korekce emisemi pozadí se celková hmotnost pozadí odečte od celkové hmotnosti,
 v)
 Celkový průtok ředicího vzduchu lze určit pomocí přímého měření průtoku. V takovém případě se celková hmotnost pozadí vypočte pomocí průtoku ředicího vzduchu n
 airdil. Hmotnost emisí pozadí se odečte od celkové hmotnosti. Výsledek se použije při výpočtu emisí specifických na brzdě,
 vi)
 Celkový průtok ředicího vzduchu lze určit z celkového průtoku zředěného výfukového plynu a chemické bilance paliva, nasávaného vzduchu a výfukového plynu podle popisu v bodu A.7.2. V takovém případě se celková hmotnost pozadí vypočte pomocí celkového průtoku výfukového plynu n
 dexh. Následně se tento výsledek vynásobí na bázi průtoku váženým středním podílem ředicího vzduchu ve zředěném výfukovém plynu
 .
 Pro případy uvedené v odst. v) a vi) se použijí tyto rovnice:
 nebo
 (A.7-38)
 (A.7-39)
 kde:
 m
 gas
 =
 celková hmotnost plynných emisí [g]
 m
 bkgnd
 =
 celková hmotnost emisí pozadí [g]
 m
 gascor
 =
 hmotnost plynu korigovaná emisemi pozadí [g]
 M
 gas
 =
 molekulární hmotnost generických plynných emisí [g/mol]
 x
 gasdil
 =
 koncentrace plynných emisí v ředicím vzduch [mol/mol]
 n
 airdil
 =
 molární průtok ředicího vzduchu [mol]
 =
 střední podíl ředicího vzduchu ve zředěném výfukovém plynu vážený průtokem [mol/mol]
 =
 podíl plynu v emisích pozadí [mol/mol]
 n
 dexh
 =
 celkový průtok zředěného výfukového plynu [mol]
 A.7.4.2 Konverze koncentrace v suchém stavu na vlhký stav
 Ke konverzi koncentrace v suchém stavu na vlhký stav se použijí stejné vztahy jako pro surový plyn (bod A.7.3.2). U ředicího vzduchu se změří vlhkost pro výpočet jeho podílu vodní páry x
 H2Odildry [mol/mol]:
 (viz A.7-21)
 kde:
 x
 H2Odil= molární podíl vody v průtoku ředicího vzduchu [mol/mol]
 A.7.4.3 Molární průtok výfukového plynu
 a)
 Výpočet pomocí chemické bilance.
 Na základě hmotnostního průtoku paliva lze vypočítat molární průtok[mol/s]:
 (viz A.7-37)
 kde:
 =
 molární průtok surového výfukového plynu, z něhož se měří emise
 =
 průtok paliva včetně vlhkosti v nasávaném vzduchu [g/s]
 w
 C
 =
 hmotnostní podíl uhlíku v daném palivu [g/g]
 x
 H2Oexhdry
 =
 množství H2O na suchý mol měřeného průtoku [mol/mol]
 M
 C
 =
 molekulární hmotnost uhlíku 12,0107 g/mol
 x
 Ccombdry
 =
 množství uhlíku pocházejícího z paliva na mol suchého výfukového plynu [mol/mol]
 b)
 Měření
 Molární průtok výfukového plynu lze změřit třemi systémy:
 i)
 Molární průtok metodou PDP. Na základě otáček, při kterých pracuje objemové dávkovací čerpadlo (PDP) během intervalu zkoušky, se pro výpočet molárního průtoku
 [mol/s] použije příslušný sklon a
 1, a pořadnice s osou y (a
 0 [-]), vypočtené podle postupu kalibrace v dodatku 1 této přílohy takto:
 (A.7-40)
 kde:
 (A.7-41)
 kde:
 a
 1
 =
 kalibrační koeficient [m3/s]
 a
 0
 =
 kalibrační koeficient [m3/ot]
 p
 in, pout
 =
 tlak na vstupu/výstupu [Pa]
 R
 =
 molární konstanta plynu


text:
[J/(mol K)]
 T
 in
 =
 teplota na vstupu [K]
 V
 rev
 =
 objem čerpaný PDP [m3/ot]
 f
 n.,PDP
 =
 otáčky čerpadla PDP [ot/s]
 ii)
 Molární průtok metodou SSV. Na základě rovnice C
 d v závislosti na R
 e
 # určené podle dodatku 1 této přílohy, se molární průtok Venturiho trubicí s podzvukovým prouděním (SSV) během zkoušky emisí
 [mol/s] vypočte takto:
 (A.7-42)
 kde:
 p
 in
 =
 tlak na vstupu [Pa]
 A
 t
 =
 plocha průřezu hrdla Venturiho trubice [m2]
 R
 =
 molární konstanta plynu [J/(mol K)]
 T
 in
 =
 teplota na vstupu [K]
 Z
 =
 faktor stlačitelnosti
 M
 mix
 =
 molární hmotnost zředěného výfukového plynu [kg/mol]
 C
 d
 =
 koeficient výtoku SSV [-]
 C
 f
 =
 koeficient průtoku SSV [-]
 iii)
 Molární průtok metodou CFV. Pro výpočet molárního průtoku pomoci jedné Venturiho trubice či kombinace Venturiho trubic se použijí střední hodnoty C
 d a další konstanty určené podle dodatku 1 této přílohy. Molární průtok
 [mol/s] během zkoušky emisí se vypočítá takto:
 (A.7-43)
 kde:
 p
 in
 =
 tlak na vstupu [Pa]
 A
 t
 =
 plocha průřezu hrdla Venturiho trubice [m2]
 R
 =
 molární konstanta plynu [J/(mol K)]
 T
 in
 =
 teplota na vstupu [K]
 Z
 =
 faktor stlačitelnosti
 M
 mix
 =
 molární hmotnost zředěného výfukového plynu [kg/mol]
 C
 d
 =
 koeficient výtoku CFV [-]
 C
 f
 =
 koeficient průtoku CFV [-]
 A.7.4.4 Stanovení částic
 A.7.4.4.1 Odběr vzorků
 a)
 Odběr vzorků při variabilním průtoku
 Odebírají-li se vzorky dávkami z variabilního průtoku výfukového plynu, vzorek se odebírá poměrně k měnícímu se průtoku. Pro určení celkového průtoku se průtok integruje za celý zkušební interval. Střední koncentrace částic (která je již vyjádřena v jednotkách hmotnosti na jeden mol vzorku) se vynásobí celkovým průtokem pro získání celkové hmotnosti částic m
 PM [g]:
 (A.7-44)
 kde:
 =
 okamžitý molární průtok výfukového plynu [mol/s]
 =
 střední koncentrace částic [g/mol]
 Dti
 =
 interval odběru vzorků [s]
 b)
 Odběr vzorků při konstantním průtoku
 Odebírají-li se vzorky dávkami z konstantního průtoku výfukového plynu, určí se střední molární průtok, z něhož se vzorek odebírá. Střední koncentrace částic se vynásobí celkovým průtokem pro získání celkové hmotnosti částic m
 PM[g]:
 (A.7-45)
 kde:
 =
 molární průtok výfukového plynu [mol/s]
 =
 střední koncentrace částic [g/mol]
 Δt
 =
 doba intervalu zkoušky [s]
 Při odběru s konstantním ředicím poměrem se m
 PM [g] vypočítá pomocí této rovnice:
 (A.7-46)
 kde:
 m
 PMdil
 =
 hmotnost částic v ředicím vzduchu [g]
 DR
 =
 ředicí poměr [-] definovaný jako poměr mezi hmotností emisí m a hmotností zředěného výfukového plynu m
 dil/exh ().
 Ředicí poměr DR lze vyjádřit jako funkci x
 dil/exh:
 (A.7-47)
 A.7.4.4.2 Korekce pozadím
 Stejný přístup jako v bodu A.7.4.1 se použije na korekci hmotnosti částic pozadím. Vynásobením celkovým průtokem ředicího vzduchu se získá celková hmotnost částic pozadí (m
 PMbkgnd [g]). Odečtením této celkové hmotnosti částic pozadí o celkové hmotnosti získáme hmotnost části korigovanou pozadím m
 PMcor [g]:
 (A.7-48)
 kde:
 m
 PMuncor
 =
 nekorigovaná hmotnost částic [g]
 =
 střední koncentrace částic v ředicím vzduchu [g/mol]
 n
 airdil
 =
 molární průtok ředicího vzduchu [mol]
 A.7.5 Práce za zkušební cyklus a specifické emise
 A.7.5.1 Plynné