text:
kvalifikaci, pokud je vyžadována pro výkon činnosti v souladu se zákony, předpisy a právními požadavky strany, kde je služba poskytována;
 d)
 fyzická osoba nesmí dostávat jinou odměnu za poskytování služeb na území druhé strany, než je odměna vyplácená právnickou osobou, která fyzickou osobu zaměstnává;
 e)
 vstup a dočasný pobyt fyzických osob na území dotčené strany nesmí v souhrnu přesáhnout délku šesti měsíců, nebo, v případě Lucemburska, 25 týdnů v kterémkoli dvaníctiměsíčním období nebo po dobu trvání smlouvy, podle toho, co je kratší;
 f)
 přístup udělený na základě tohoto článku se vztahuje pouze na činnost v oblasti služby, která je předmětem smlouvy, a jeho součástí není právo používat profesní označení smluvní strany, kde se služba poskytuje; a
 g)
 počet osob, na které se vztahuje smlouva o poskytování služby, není větší, než je nezbytné pro plnění smlouvy. O tomto počtu může být rozhodnuto podle zákonů, předpisů a jiných právních požadavků strany, kde je služba poskytována.
 Článek 218
 Nezávislí odborníci
 1. V souladu s přílohami XXVII-D a XXVII-H této dohody umožní strany nezávislým odborníkům druhé strany poskytování služeb na svém území za podmínek stanovených v odstavci 2 tohoto článku.
 2. Závazky přijaté stranami podléhají těmto podmínkám:
 a)
 fyzické osoby musí poskytovat služby na dočasném základě jako osoby samostatně výdělečně činné, usazené na území druhé strany a musí mít uzavřenou smlouvu o poskytování služeb na období nepřesahující 12 měsíců;
 b)
 fyzické osoby vstupující na území druhé strany musí mít ke dni podání žádosti o vstup na území druhé strany nejméně šestiletou odbornou praxi v oblasti, která je předmětem smlouvy;
 c)
 fyzické osoby vstupující na území druhé strany musí mít:
 i)
 vysokoškolské vzdělání nebo kvalifikaci dokládající znalosti rovnocenné úrovně (20); a
 ii)
 odbornou kvalifikaci, pokud se vyžaduje k výkonu činnosti v souladu se zákony, předpisy a dalšími právními požadavky strany, kde se služba poskytuje;
 d)
 vstup a dočasný pobyt fyzických osob na území dotčené strany nesmí v souhrnu přesáhnout délku šesti měsíců, nebo, v případě Lucemburska, dvaceti pěti týdnů v kterémkoli dvanáctiměsíčním období nebo po dobu trvání smlouvy, podle toho, co je kratší; a
 e)
 přístup udělený na základě ustanovení tohoto článku se vztahuje pouze na činnost v oblasti služby, která je předmětem smlouvy, a jeho součástí není právo používat profesní označení strany, kde se služba poskytuje.
 Oddíl 5
 Předpisový rámec
 Pododdíl 1
 Vnitrostátní právní předpisy
 Článek 219
 Oblast působnosti a definice
 1. Následující pravidla se vztahují na opatření stran týkající se licenčních požadavků a postupů, kvalifikačních požadavků a postupů, které mají vliv na
 a)
 přeshraniční poskytování služeb;
 b)
 usazování právnických a fyzických osob vymezených v čl. 203 odst. 8 této dohody na jejich území;
 c)
 dočasný pobyt kategorií fyzických osob vymezených v čl. 214 odst. 2 písm. a) až e) této dohody na jejich území.
 2. V případě přeshraničního poskytování služeb se tato pravidla vztahují pouze na odvětví, u nichž strana přijala specifické závazky a v rozsahu platnosti uvedených specifických závazků. V případě usazení se uvedená pravidla nevztahují na odvětví, u nichž je uvedena výhrada podle příloh XXVII-A a XXVII-E této dohody. V případě


text:
dočasného pobytu fyzických osob se uvedená pravidla nevztahují na odvětví, u nichž je uvedena výhrada podle příloh XXVII-C, XXVII-D, XXVII-G a XXVII-H této dohody.
 3. Tato pravidla se nepoužijí na opatření, pokud představují omezení, jež musí být zapsány do seznamu závazků.
 4. Pro účely tohoto oddílu se rozumí:
 a)
 „licenčními požadavky“ hmotněprávní požadavky, nikoli kvalifikační požadavky, které musí fyzická či právnická osoba splnit, aby mohla získat, změnit nebo obnovit povolení k výkonu činností vymezených v odst. 1 písm. a) až c);
 b)
 „licenčním řízením“ správní či procesní postup, který musí fyzická nebo právnická osoba, která usiluje o povolení k výkonu činností vymezených v odst. 1 písm. a) až c), včetně změny nebo obnovení licence, dodržet, aby prokázala splnění licenčních požadavků;
 c)
 „kvalifikačními požadavky“ hmotněprávní požadavky týkající se schopností fyzické osoby poskytovat službu, jejichž prokázání se vyžaduje za účelem získání povolení k poskytování služby;
 d)
 „kvalifikačním řízením“ správní nebo procesní postup, který musí fyzická osoba dodržet, aby prokázala splnění kvalifikačních požadavků za účelem získání povolení k poskytování služby; a
 e)
 „příslušným orgánem“ ústřední, regionální nebo místní orgán veřejné správy či samosprávy nebo nevládní orgán, který vykonává pravomoc svěřenou ústředním, regionálním nebo místním orgánem veřejné správy či samosprávy a který rozhoduje o povolení poskytovat službu, včetně prostřednictvím usazení nebo povolení zřídit jinou hospodářskou činnost, než jsou služby.
 Článek 220
 Podmínky udělování licencí a přiznávání kvalifikace
 1. Každá strana zajistí, aby opatření týkající se licenčních požadavků a postupů a kvalifikačních požadavků a postupů vycházela z kritérií, která vylučují, aby příslušné orgány vykonávaly svoji diskreční pravomoc svévolným způsobem.
 2. Kritéria uvedená v odstavci 1 musí být:
 a)
 přiměřená cíli v oblasti veřejné politiky;
 b)
 jasná a jednoznačná;
 c)
 objektivní;
 d)
 předem stanovená;
 e)
 předem zveřejněná; a
 f)
 transparentní a přístupná.
 3. Povolení nebo licence se udělí, jakmile se na základě odpovídajícího posouzení zjistí, že byly splněny podmínky pro získání povolení nebo licence.
 4. Každá strana udržuje v chodu nebo zřídí soudní instance, rozhodčí nebo správní soudy nebo řízení, které umožní na žádost dotčeného podnikatele nebo poskytovatele služeb provést bezodkladné přezkoumání a v odůvodněných případech přijmout přiměřená opatření k nápravě správních rozhodnutí týkajících se usazování, přeshraničního poskytování služeb nebo dočasné přítomnosti fyzických osob za účelem obchodu. V případech, kdy tato řízení nejsou nezávislá na orgánu pověřeném přijmout příslušné správní rozhodnutí, každá strana zajistí, aby tato řízení skutečně skýtala možnost objektivního a nestranného přezkoumání.
 5. Je-li počet licencí, které jsou pro určitou činnost dostupné, omezen z důvodu nedostatku dostupných přírodních zdrojů nebo technických kapacit, použije každá strana u potenciálních uchazečů výběrové řízení, které zajistí plnou záruku nestrannosti a transparentnosti, mimo jiné zejména dostatečné zveřejnění informací o zahájení, průběhu a ukončení řízení.
 6. V souladu s tímto článkem může každá strana při přijímání pravidel výběrového řízení přihlédnout k cílům v oblasti veřejné politiky, včetně zájmu na zdraví, bezpečnosti, ochraně životního prostředí a zachování kulturního dědictví.
 Článek 221
 Licenční a kvalifikační řízení
 1. Licenční a kvalifikační řízení a formality musejí být jasné a předem zveřejněné a musejí žadatelům poskytovat záruku, že jejich žádost bude posuzována objektivně a nestranně.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
2. Licenční a kvalifikační řízení a formality musejí být co nejjednodušší a nesmějí neúměrně ztěžovat nebo zdržovat poskytování služby. Veškeré licenční poplatky (21), jež mohou žadateli vzniknout v souvislosti s jeho žádostí, musejí být přiměřené a úměrné nákladům daného schvalovacího řízení.
 3. Každá strana zajistí, aby postupy a rozhodnutí příslušného orgánu v licenčním nebo schvalovacím řízení byly nestranné ve vztahu ke všem žadatelům. Příslušný orgán by měl dospět k rozhodnutí nezávisle a neměl by se zodpovídat žádnému poskytovateli služeb, pro které se vyžaduje licence nebo povolení.
 4. Pokud se pro žádost vyžadují konkrétní lhůty, je žadateli umožněna přiměřená doba na podání žádosti. Příslušný orgán zahájí vyřizování žádosti bez zbytečného odkladu. Bude-li to možné, měly by se žádosti přijímat v elektronické podobě za stejných podmínek umožňujících ověřit jejich pravost jako žádosti podané v papírové podobě.
 5. Každá strana zajistí, aby vyřizování žádosti, včetně konečného rozhodnutí, skončilo v přiměřené době po podání úplné žádosti. Každá strana usiluje o zavedení obvyklé lhůty pro vyřízení žádosti.
 6. Po přijetí žádosti, kterou považuje za neúplnou, příslušný orgán v přiměřené lhůtě vyrozumí žadatele, v maximálně možném rozsahu vyjmenuje další požadované informace potřebné k doplnění žádosti a poskytne možnost napravit nedostatky.
 7. Místo originálů by se pokud možno měly přijímat jejich ověřené kopie.
 8. Pokud příslušný orgán žádost zamítne, žadatel je písemně a bezodkladně vyrozuměn. Žadatel je v zásadě na svou žádost informován o důvodech zamítnutí žádosti a o lhůtách pro odvolání se proti tomuto rozhodnutí.
 9. Každá strana zajistí, aby udělená licence nebo povolení nabyly účinnosti bez zbytečného odkladu v souladu s podmínkami v nich uvedenými.
 Pododdíl 2
 Obecná ustanovení
 Článek 222
 Vzájemné uznávání
 1. Žádné ustanovení této kapitoly nebrání straně požadovat, aby fyzické osoby měly potřebnou kvalifikaci nebo odborné zkušenosti stanovené pro dotčenou oblast činnosti na území, kde je služba poskytována.
 2. Každá strana vybídne příslušné profesní subjekty, aby předkládaly Výboru pro přidružení ve složení pro obchod podle čl. 438 odst. 4 této dohody doporučení pro vzájemné uznávání pro účely posuzování, zda podnikatelé a poskytovatelé služeb zcela nebo nebo částečně splnili kritéria, která každá strana uplatňuje v oblasti udělování povolení, licencí, provozování obchodní činnosti a osvědčování podnikatelů a poskytovatelů služeb, zejména u odborných služeb.
 3. Po obdržení doporučení uvedeného v odstavci 2 Výbor pro přidružení ve složení pro obchod v přiměřené lhůtě doporučení přezkoumá, aby určil, zda je v souladu s touto dohodou, a na základě informací obsažených v doporučení, zejména zjistil:
 a)
 do jaké míry se sbližují normy a kritéria uplatňovaná každou stranou pro povolení, licence, provozování obchodní činnosti a osvědčování poskytovatelů služeb a podnikatelů a
 b)
 potenciální ekonomickou hodnotu dohody o vzájemném uznávání.
 4. Pokud jsou tyto požadavky splněny, Výbor pro přidružení ve složení pro obchod podnikne potřebné kroky vedoucí k jednání a poté strany zahájí jednání o dohodě o vzájemném uznávání prostřednictvím svých příslušných orgánů.
 5. Jakákoli dohoda o vzájemném uznávání podle odstavce 4 tohoto článku musí být v souladu s příslušnými ustanoveními Dohody o WTO a zejména s článkem VII GATS.
 Článek 223
 Transparentnost a zveřejňování důvěrných informací
 1. Každá strana


text:
bezodkladně odpoví na všechny žádosti druhé strany o specifické informace o veškerých svých obecně závazných opatřeních nebo mezinárodních dohodách, které se týkají této dohody nebo ji ovlivňují. Každá strana rovněž zřídí jedno nebo více informačních míst, která budou podnikatelům a poskytovatelům služeb druhé strany na požádání podávat konkrétní informace o všech těchto otázkách. Strany si do tří měsíců po vstupu této dohody v platnost navzájem oznámí svá informační místa. Na informačních místech nemusí být uloženy právní a správní předpisy.
 2. Žádné ustanovení této dohody nevyžaduje od žádné strany, aby poskytla důvěrné informace, jejichž zveřejnění by narušilo vymáhání práva nebo by bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem nebo na újmu oprávněným obchodním zájmům jednotlivých veřejných či soukromých podniků.
 Pododdíl 3
 Počítačové služby
 Článek 224
 Ujednání o počítačových službách
 1. Strany jednají v souladu s ustanoveními tohoto článku v rozsahu, ve kterém je obchod s počítačovými službami liberalizován v souladu s oddílem 2 (Usazení), oddílem 3 (Přeshraniční poskytování služeb) a oddílem 4 (Dočasná přítomnost fyzických osob za účelem podnikání) této kapitoly.
 2. CPC (22) 84, kód Organizace spojených národů pro charakteristiku počítačových a souvisejících služeb pokrývá základní funkce používané po poskytování všech počítačových a souvisejících služeb:
 a)
 včetně počítačových programů vymezených jako soubor instrukcí potřebných pro chod a komunikaci počítačů (včetně jejich vývoje a zavádění);
 b)
 zpracování a ukládání dat a
 c)
 souvisejících služeb, jako je poradenství a školení pro pracovníky klientů.
 Technologický pokrok přinesl zvýšenou nabídku těchto služeb jakožto souboru nebo balíčku souvisejících služeb, který může obsahovat některé nebo všechny tyto základní funkce. Například web-hostingové služby nebo hosting domény, služby vytěžování dat (data mining) a výpočetního gridu (grid computing) jsou tvořeny kombinací základních funkcí počítačových služeb.
 3. Počítačové a související služby, bez ohledu na to, zda jsou poskytovány po síti, včetně internetu, zahrnují všechny služby, které poskytují:
 a)
 poradenství, strategie, analýzu, plánování, specifikaci, navrhování, vývoj, instalaci, zavádění, integraci, testování, ladění, aktualizaci, podporu, technickou pomoc nebo správu počítačů nebo počítačových systémů;
 b)
 počítačové programy vymezené jako soubory instrukcí potřebné pro chod a komunikaci počítačů (práce na nich a jich samotných) a poradenství, strategie, analýzu, plánování, specifikaci, navrhování, vývoj, instalaci, zavádění, integraci, testování, ladění, aktualizaci, úpravu, údržbu, podporu, technickou pomoc, správu nebo používání počítačových programů nebo pro počítačové programy;
 c)
 zpracování dat, ukládání dat, hostování dat nebo databázové služby;
 d)
 služby oprav a údržby kancelářské techniky a zařízení včetně počítačů; nebo
 e)
 služby odborného vzdělávání pro pracovníky klientů týkající se počítačových programů, počítačů nebo počítačových systémů, jinde nezařazené.
 4. Počítačové a související služby umožňují poskytování dalších služeb (například bankovnictví) jak elektronickými, tak jinými prostředky. Nicméně existuje důležitý rozdíl mezi umožňující službou (například web-hosting nebo aplikační hosting) a obsahovou nebo základní službou, která se poskytuje elektronickým způsobem (například bankovnictví). V takových případech se na obsahovou nebo základní službu nevztahuje kód CPC 84.
 Pododdíl 4
 Poštovní a kurýrní služby
 Článek 225
 Oblast působnosti a definice
 1. Tento pododdíl stanoví zásady předpisového rámce pro všechny poštovní a kurýrní služby liberalizované v souladu s oddíly 2 (Usazení), oddílem 3 (Přeshraniční poskytování služeb) a oddílem 4 (Dočasná


text:
přítomnost fyzických osob za účelem podnikání) této kapitoly.
 2. Pro účely tohoto pododdílu a oddílu 2 (Usazení), oddílu 3 (Přeshraniční poskytování služeb) a oddílu 4 (Dočasná přítomnost fyzických osob za účelem podnikání) této kapitoly se rozumí:
 a)
 „licencí“ oprávnění, které individuálnímu dodavateli poskytuje regulační orgán a které je požadováno před poskytováním dané služby;
 b)
 „univerzální službou“ trvalé poskytování poštovních služeb stanovené kvality na všech místech území dané strany za ceny dostupné pro všechny uživatele.
 Článek 226
 Bránění postupům, jež v odvětví poštovních a kurýrních služeb narušují hospodářskou soutěž
 Strany ponechají v platnosti nebo přijmou vhodná opatření, která poskytovatelům, kteří, ať už sami, nebo společně, mají v důsledku svého postavení na trhu schopnost podstatně ovlivnit podmínky účasti (pokud jde o cenu a nabídku) na příslušném trhu s poštovními a kurýrními službami, brání zavádět nebo nadále používat postupy narušující hospodářskou soutěž.
 Článek 227
 Univerzální služba
 Každá strana má právo vymezit, jaké povinnosti mají zůstat součástí univerzální služby. Takové povinnosti nejsou samy o sobě považovány za narušující hospodářskou soutěž za předpokladu, že jsou plněny transparentním, nediskriminačním a z hlediska hospodářské soutěže neutrálním způsobem a že nezatěžují více, než je nezbytné, druh univerzální služby, který daná strana vymezila.
 Článek 228
 Licence
 1. Licenci je možné požadovat pouze pro služby, které spadají pod univerzální služby.
 2. Je-li vyžadována licence, je třeba veřejně zpřístupnit:
 a)
 veškerá licenční kritéria a lhůtu, jež je běžně požadována za účelem rozhodnutí o žádosti o licenci; a
 b)
 podmínky jednotlivých licencí.
 3. Důvody zamítnutí licence musí být žadateli na požádání sděleny. Každá strana zavede odvolací řízení před nezávislým orgánem. Toto řízení musí být transparentní, nediskriminační a založené na objektivních kritériích.
 Článek 229
 Nezávislost regulačního orgánu
 Regulační orgán musí být právně oddělen od jakéhokoli poskytovatele poštovních a kurýrních služeb a nemusí se mu zodpovídat. Rozhodnutí regulačního orgánu a postupy, jež používá, musí být nestranné vůči všem účastníkům na trhu.
 Článek 230
 Postupné sbližování právních předpisů
 Každá strana uznává význam postupného sbližování stávajících i budoucích právních předpisů Moldavské republiky s acquis Unie, jehož seznam je uveden do přílohy XXVIII-C této dohody.
 Pododdíl 5
 Sítě a sluŽby elektronických komunikací
 Článek 231
 Oblast působnosti a definice
 1. Tento pododdíl stanoví zásady předpisového rámce pro všechny služby elektronických komunikací liberalizované v souladu s oddílem 2 (Usazení), oddílem 3 (Přeshraniční poskytování služeb) a oddílem 4 (Dočasná přítomnost fyzických osob za účelem podnikání) této kapitoly.
 2. Pro účely tohoto pododdílu a oddílu 2 (Usazení), oddílu 3 (Přeshraniční poskytování služeb) a oddílu 4 (Dočasná přítomnost fyzických osob za účelem podnikání) této kapitoly se rozumí:
 a)
 „službami elektronických komunikací“ veškeré služby, jejichž předmětem je zcela nebo převážně předávání signálů po sítích elektronických komunikací, včetně telekomunikačních služeb a přenosových služeb v sítích používaných pro vysílání; mezi tyto služby nepatří poskytování služeb v souvislosti s obsahem nebo výkon redakční kontroly nad obsahem přenášeným s pomocí elektronických komunikačních sítí a služeb;
 b)
 „veřejnou komunikační sítí“ síť elektronických komunikací, která slouží zcela nebo převážně k poskytování veřejně dostupných služeb elektronických komunikací;
 c)
 „sítí elektronických komunikací“ přenosové systémy, popřípadě i spojovací nebo směrovací zařízení a


text:
jiné prostředky, které umožňují přenos signálů po okruzích, rádiovými, optickými nebo jinými elektromagnetickými prostředky, včetně družicových sítí, pevných (okruhově nebo paketově komutovaných, včetně internetu) a mobilních pozemních sítí, sítí pro rozvod elektrické energie v rozsahu, v jakém jsou používány pro přenos signálů, sítí pro rozhlasové a televizní vysílání a sítí kabelové televize, bez ohledu na druh přenášených informací;
 d)
 „regulačním orgánem“ v odvětví elektrických komunikací orgán nebo orgány pověřené regulací elektronických komunikací uvedené v této kapitole;
 e)
 poskytovatel služeb je považován za „podnik s významnou tržní silou“, pokud má buď samostatně nebo ve spojení s jinými podniky postavení odpovídající dominantnímu postavení, tedy postavení takové ekonomické síly, která mu umožňuje chovat se značně nezávisle na konkurentech, odběratelích a v konečném důsledku i na spotřebitelích;
 f)
 „propojením“ fyzická nebo logická spojování veřejných komunikačních sítí používaných tímtéž či jiným poskytovatelem služeb, která mají uživatelům jednoho poskytovatele služeb umožnit komunikaci s uživateli téhož či jiného poskytovatele služeb a přístup ke službám jiného poskytovatele služeb. Služby mohou být poskytovány zúčastněnými stranami nebo jinými stranami, které mají přístup k síti. Propojení je zvláštním druhem přístupu zřízeného mezi operátory veřejných sítí;
 g)
 „univerzální službou“ soubor služeb stanovené kvality, které musí být zpřístupněny všem uživatelům na území strany za dostupné ceny bez ohledu na jejich zeměpisné umístění; o jejím rozsahu a provedení rozhoduje každá strana zvlášť;
 h)
 „přístupem“ zpřístupnění zařízení nebo služeb jinému poskytovateli služeb na základě stanovených podmínek, výlučně nebo nevýlučně, za účelem poskytování služeb elektronických komunikací. Vztahuje se mimo jiné na přístup k síťovým prvkům a přiřazeným zařízením, což může zahrnovat připojení zařízení pevnými nebo jinými než pevnými prostředky (zejména to zahrnuje přístup k účastnickému vedení a k zařízením a službám nezbytným k poskytování služeb prostřednictvím účastnického vedení); přístup k fyzické infrastruktuře včetně budov, kabelovodů a stožárů; přístup k příslušným softwarovým systémům včetně systémů provozní podpory; přístup k převodu čísel nebo k systémům nabízejícím funkci na stejné úrovni; přístup k pevným a mobilním sítím, zejména pro roaming; přístup k systémům podmíněného přístupu pro digitální televizní služby a přístup ke službám virtuálních sítí;
 i)
 „koncovým uživatelem“ uživatel, který nezajišťuje veřejné komunikační sítě ani neposkytuje veřejně přístupné služby elektronických komunikací;
 j)
 „účastnickým vedením“ fyzické spojení koncového bodu sítě v objektu účastníka s hlavním rozvaděčem nebo obdobným zařízením v pevné veřejné komunikační síti.
 Článek 232
 Regulační orgán
 1. Každá strana zajistí, aby regulační orgány pro služby elektronických komunikací byly právně odlišeny od jakéhokoli poskytovatele služeb elektronických komunikací a byly na něm funkčně nezávislé. Strana, která si ponechá ve svém vlastnictví poskytovatele služeb, který zajišťuje sítě nebo poskytuje služby elektronických komunikací, nebo kontrolu nad ním, zajistí účinné strukturální oddělení regulační funkce od činností spojených s vlastnictvím nebo kontrolou.
 2. Každá strana zajistí, aby měl regulační orgán dostatečné pravomoci pro regulaci odvětví. Úkoly, které má regulační orgán plnit, se zveřejní ve snadno přístupné a jasné formě, zejména pokud jsou tyto úkoly uloženy více než jednomu orgánu.
 3. Každá strana zajistí, aby rozhodnutí regulačního orgánu a postupy, jež používá, byly nestranné vůči všem účastníkům na trhu a transparentní.
 4. Regulační orgán musí


text:
mít pravomoc provádět analýzu příslušných trhů s produkty a službami připouštějících regulaci ex ante. Pokud se podle článku 234 této dohody od regulačního orgánu požaduje rozhodnutí, zda uložit, ponechat v platnosti, změnit či zrušit povinnosti, rozhodne tento orgán na základě analýzy trhu, zda je na trhu účinná hospodářská soutěž.
 5. Pokud regulační orgán rozhodne, že na příslušném trhu není účinná hospodářská soutěž, zvolí a určí poskytovatele služeb s významnou tržní silou na daném trhu a případně uloží, ponechát v platnosti či změní zvláštní regulační povinnosti uvedené v článku 234 této dohody. Pokud regulační orgán dospěje k závěru, že na příslušném trhu je účinná hospodářská soutěž, neuloží, ani neponechá v platnosti žádnou z regulačních povinností uvedených v článku 234 této dohody.
 6. Každá strana zajistí, aby poskytovatel služeb, který je dotčen rozhodnutím regulačního orgánu, měl právo podat opravný prostředek proti tomuto rozhodnutí k odvolacímu orgánu, který je nezávislý na zúčastněných stranách. Každá strana zajistí, aby byly řádně zohledněny skutkové okolnosti daného případu. Do doby, než bude o tomto opravném prostředku rozhodnuto, se odkládá výkon rozhodnutí regulačního orgánu, nerozhodne-li odvolací orgán jinak. Pokud odvolací orgán nemá charakter soudu, odůvodní své rozhodnutí vždy písemně a jeho rozhodnutí rovněž podléhá přezkumu nestranným a nezávislým soudním orgánem. Rozhodnutí přijatá odvolacími orgány musí být účinně vymáhána.
 7. Každá strana zajistí, aby regulační orgány daly zúčastněným stranám příležitost k vyjádření připomínek k návrhu opatření v přiměřené lhůtě, kdykoli tyto orgány zamýšlí přijmout opatření spojená s některým ustanovením tohoto pododdílu, která mají významný vliv na příslušný trh. Regulační orgány své konzultační postupy zveřejní. Výsledky konzultačního postupu orgány veřejně zpřístupní, s výjimkou důvěrných informací.
 8. Každá strana zajistí, aby poskytovatelé služeb zajišťující sítě a poskytující služby elektronických komunikací poskytovaly veškeré informace, včetně finančních informací, nezbytné k tomu, aby regulační orgány zajistily shodu s ustanoveními tohoto pododdílu nebo s rozhodnutími učiněnými podle tohoto pododdílu. Uvedení poskytovatelé služeb poskytnou takové informace neprodleně na požádání, ve lhůtách a s takovou úrovní podrobnosti údajů, které požaduje regulační orgán. Informace požadované regulačním orgánem musí být přiměřené plnění daného úkolu. Regulační orgán uvede důvody, které jeho žádost o informace opravňují.
 Článek 233
 Oprávnění k poskytování služeb elektronických komunikací
 1. Každá strana zajistí, aby k poskytování služeb dostačovalo pokud možno oprávnění na základě pouhého oznámení.
 2. Každá strana zajistí, aby v rámci přidělování čísel a kmitočtů mohla být požadována licence. Podmínky pro udělení těchto licencí musí být veřejně přístupné.
 3. Požaduje-li se licence, každá strana zajistí, aby:
 a)
 veškerá licenční kritéria a přiměřená lhůta, jež je zpravidla nezbytná pro přijetí rozhodnutí o žádosti o licenci, byla veřejně dostupná;
 b)
 důvody zamítnutí licence byly žadateli na požádání písemně sděleny;
 c)
 žadatel měl možnost podat opravný prostředek k odvolacímu orgánu v případě, že byla licence bezdůvodně odepřena a
 d)
 licenční poplatky (23) požadované stranou za udělení licence nepřesahovaly správní náklady obvykle vynakládané na řízení, kontrolu a prosazování příslušných licencí. Na licenční poplatky za rádiové spektrum a číslovací zdroje se nevztahují požadavky tohoto odstavce.
 Článek 234
 Přístup a propojení
 1. Každá strana zajistí, aby každý poskytovatel služeb pověřený poskytováním


text:
služeb elektronických komunikací měl právo a povinnost vyjednat připojení a propojení s jinými poskytovateli veřejně dostupných sítí a služeb elektronických komunikací. Připojení a propojení by mělo být v zásadě sjednáno na komerčním základě mezi dotčenými poskytovateli služeb.
 2. Každá strana zajistí, aby poskytovatelé služeb, kteří získají informace od jiného poskytovatele před sjednáním dohod o propojování, využívali tyto informace výhradně k účelu, pro který byly poskytnuty, a aby vždy respektovali důvěrnost sdělovaných nebo uchovávaných informací.
 3. Každá strana zajistí, aby na základě zjištění podle článku 232 této dohody, že na příslušném trhu není účinná hospodářská soutěž, měl regulační orgán pravomoc uložit poskytovateli, jenž byl určen jako poskytovatel s významnou tržní silou, jednu či více z těchto povinností, co se týče propojení nebo připojení:
 a)
 povinnost zákazu diskriminace, která zajistí, aby operátor uplatňoval srovnatelné podmínky ve srovnatelných situacích vůči ostatním poskytovatelům, kteří poskytují srovnatelné služby, a aby poskytoval služby a informace ostatním za stejných podmínek a ve stejné kvalitě, v jaké je poskytuje pro své vlastní služby, nebo pro služby své dceřiné společnosti nebo svých partnerů;
 b)
 povinnost vertikálně integrovaného podniku zajistit transparentnost svých velkoobchodních cen a interních cen za převod, aby bylo v případě potřeby zajištěno dodržování povinnosti zákazu diskriminace, nebo aby bylo zabráněno nekalému křížovému subvencování. Regulační orgán může stanovit formát a účetní metodiku, která se má používat;
 c)
 povinnost vyhovět oprávněným žádostem o přístup k určitým síťovým prvkům a přiřazeným zařízením a o jejich využívání, včetně nevázaného přístupu k účastnickému vedení, mimo jiné v situacích, v nichž se regulační orgán domnívá, že by odmítnutí přístupu nebo nepřiměřené podmínky a podmínky s podobným účinkem na maloobchodní úrovni bránily vývoji trvalého konkurenčního prostředí pro koncové uživatele, nebo že by byly v rozporu se zájmy koncových uživatelů;
 Regulační orgány mohou povinnosti uvedené v tomto písmenu ještě doplnit o podmínky týkající se spravedlivosti, přiměřenosti a včasnosti;
 d)
 povinnost poskytovat určité služby za velkoobchodních podmínek za účelem jejich dalšího prodeje třetími stranami; poskytovat otevřený přístup k technickým rozhraním, protokolům nebo k jiným klíčovým technologiím, které jsou nepostradatelné pro interoperabilitu služeb nebo služeb virtuálních sítí; poskytovat společné umístění nebo jiné formy sdílení zařízení, včetně sdílení kabelovodů, budov nebo stožárů; poskytovat určité služby potřebné k zajištění interoperability spojovacích služeb mezi dvěma koncovými uživateli, včetně zařízení pro služby inteligentních sítí; poskytovat přístup k systémům provozní podpory nebo podobným softwarovým systémům nezbytným k zajištění spravedlivé hospodářské soutěže při poskytování služeb; propojovat sítě nebo zařízení sítě.
 Regulační orgány mohou povinnosti uvedené v tomto písmenu ještě spojit s podmínkami týkajícími se spravedlivosti, přiměřenosti a včasnosti;
 e)
 v případech, kdy z analýzy trhu vyplývá, že by v důsledku nedostatku účinné hospodářské soutěže mohl dotyčný operátor udržovat ceny na neúměrně vysoké úrovni nebo stlačovat ceny v neprospěch koncových uživatelů, uložit povinnosti týkající se úhrady nákladů a regulace cen, včetně nákladové orientace cen a povinnosti týkající se systémů nákladového účetnictví, za poskytování určitých druhů propojení nebo přístupu.
 Regulační orgány přihlédnou k investicím provedeným operátorem a umožní mu přiměřenou návratnost odpovídajícího použitého kapitálu s přihlédnutím k rizikům s tím spojeným;
 f)
 povinnost zveřejnit konkrétní


text:
povinnosti uložené regulačním orgánem poskytovateli služeb určující konkrétní produkty/služby a zeměpisné trhy. Aktuální informace veřejně zpřístupnit tak, aby všechny zainteresované strany měly snadný přístup k těmto informacím, za předpokladu, že nejsou důvěrné a neobsahují obchodní tajemství;
 g)
 povinnost transparentnosti vyžadující od operátorů zveřejňovat konkrétní informace, zejména pokud má operátor povinnost nediskriminace, může regulační orgán požadovat, aby operátor zveřejnil referenční nabídku, která je dostatečně nevázaná, aby se zajistilo, že se od poskytovatelů služeb nepožaduje platit za zařízení, která nejsou nezbytná pro požadovanou službu, s uvedením popisu příslušných nabídek rozdělených na položky podle potřeb trhu a souvisejících smluvních podmínek včetně cen.
 4. Každá strana zajistí, aby poskytovatel služeb požadující propojení s poskytovatelem, jenž byl určen jako poskytovatel s významnou tržní silou, měl možnost obrátit se buď kdykoli, nebo po přiměřené době, která byla zveřejněna, k nezávislému vnitrostátnímu orgánu, kterým může být regulační orgán uvedený v čl. 231 odst. 2 písm. d) této dohody, aby vyřešil spory týkající se podmínek pro propojení nebo přístup.
 Článek 235
 Omezené zdroje
 1. Každá strana zajistí, aby všechny způsoby přidělování a využívání omezených zdrojů, včetně kmitočtů, čísel a práv přístupu byly prováděny objektivně, přiměřeně, včas, transparentně a nediskriminujícím způsobem. Současný stav přidělených kmitočtových okruhů musí být zveřejněn, ale podrobná identifikace kmitočtů přidělených pro zvláštní státní účely není požadována.
 2. Každá strana na svém území zajistí účinnou správu rádiových kmitočtů pro služby elektronických komunikací s cílem umožnit účinné a účelné využívání frekvenčního spektra. V případě, že poptávka po určitých kmitočtech přesahuje jejich dostupnost, je při jejich přidělování třeba postupovat vhodným a transparentním způsobem, aby se dosáhlo jejich optimálního využití a usnadnil rozvoj hospodářské soutěže.
 3. Každá strana zajistí, aby přidělení národních číslovacích zdrojů a správa národních číslovacích plánů byly svěřeny regulačnímu orgánu.
 4. Pokud si místní orgány ponechají poskytovatele provozujícího veřejné komunikační sítě nebo služby ve svém vlastnictví či si ponechají kontrolu nad nimi, je třeba zajistit účinné strukturální oddělení funkce odpovědné za udělování práv přístupu od činností spojených s vlastnictvím nebo kontrolou.
 Článek 236
 Univerzální služba
 1. Každá strana má právo vymezit, jaké povinnosti mají zůstat součástí univerzální služby.
 2. Takové povinnosti nebudou samy o sobě považovány za povinnosti narušující hospodářskou soutěž za předpokladu, že budou prováděny transparentním, objektivním a nediskriminačním způsobem. Plnění těchto povinností musí rovněž probíhat z hlediska hospodářské soutěže neutrálním způsobem a nesmí zatěžovat více, než je nezbytné pro druh univerzální služby vymezené stranou.
 3. Každá strana zajistí, aby všichni poskytovatelé služeb byli způsobilí zajistit univerzální službu a žádný z nich nebyl vyloučen předem. Určení poskytovatelů musí být učiněno prostřednictvím účinného, transparentního, objektivního a nediskriminačního mechanismu. Každá strana v případě potřeby posoudí, zda poskytování univerzální služby nepředstavuje nespravedlivou zátěž pro organizace pověřené poskytováním univerzální služby. Bude-li to na základě výpočtu odůvodněné, a s přihlédnutím k případné tržní výhodě, která vyplyne pro organizace poskytující univerzální službu, mohou regulační orgány rozhodnout o zavedení mechanismu náhrady dotčenému poskytovateli (poskytovatelům) nebo o rozdělení čistých nákladů na povinnosti v rámci univerzální služby.
 4. Každá strana zajistí, aby:
 a)
 uživatelé měli k dispozici seznamy všech předplatitelů, buď tištěné nebo elektronické,


text:
nebo obojí, a tyto seznamy se pravidelně aktualizovaly nejméně jednou ročně; a
 b)
 organizace poskytující služby uvedené v písmenu a) uplatňovaly zásadu nediskriminace při nakládání s informacemi, které jim byly poskytnuty jinými organizacemi.
 Článek 237
 Přeshraniční poskytování služeb elektronických komunikací
 Žádná strana nesmí od poskytovatele služeb druhé strany vyžadovat, aby jako podmínku pro přeshraniční poskytování služby zřídil provozovnu, úředně si zařídil svou přítomnost v jakékoli podobě nebo pobýval na jejím území.
 Článek 238
 Důvěrnost informací
 Každá strana zajistí důvěrný charakter elektronických komunikací a s nimi souvisejících provozních údajů pomocí veřejné komunikační sítě a veřejně dostupných služeb elektronických komunikací, aniž by tím byl omezen obchod se službami.
 Článek 239
 Spory mezi poskytovateli služeb
 1. Každá strana zajistí, aby v případě sporu mezi poskytovateli sítí a služeb elektronických komunikací vydal dotyčný regulační orgán v souvislosti s právy a povinnostmi uvedenými v této kapitole na žádost kterékoli strany závazné rozhodnutí řešící spor v nejkratším možném termínu, nejpozději však do čtyř měsíců.
 2. Rozhodnutí regulačního orgánu musí být zpřístupněno veřejnosti s ohledem na požadavky týkající se ochrany obchodního tajemství. Dotyční poskytovatelé služeb obdrží úplné odůvodnění těchto rozhodnutí.
 3. Týká-li se tento spor přeshraničního poskytování služeb, dotčené regulační orgány koordinují své kroky s cílem dospět k vyřešení sporu.
 Článek 240
 Postupné sbližování právních předpisů
 Každá strana uznává význam postupného sbližování stávajících i budoucích právních předpisů Moldavské republiky s acquis Unie, jehož seznam je uveden v příloze XXVIII-B této dohody.
 Pododdíl 6
 Finanční služby
 Článek 241
 Oblast působnosti a definice
 1. Tento oddíl stanoví zásady předpisového rámce pro všechny finanční služby liberalizované v souladu s oddílem 2 (Usazení), oddílem 3 (Přeshraniční poskytování služeb) a oddílem 4 (Dočasná přítomnost fyzických osob za účelem podnikání) této kapitoly.
 2. Pro účely tohoto pododdílu a oddílu 2 (Usazení), oddílu 3 (Přeshraniční poskytování služeb) a oddílu 4 (Dočasná přítomnost fyzických osob za účelem podnikání) této kapitoly se rozumí:
 a)
 „finanční službou“ každá služba finanční povahy nabízená poskytovatelem finančních služeb některé strany. Mezi finanční služby patří tyto činnosti:
 i)
 pojišťovací služby a služby související s pojištěním:
 1)
 přímé pojištění (včetně spolupojištění):
 a)
 životní pojištění;
 b)
 neživotní pojištění;
 2)
 zajištění a retrocese;
 3)
 zprostředkování pojištění, například makléřství a zprostředkovatelství; a
 4)
 doplňkové služby k pojištění, například služby v oborech poradenství, pojistná matematika, posouzení rizika a pojistná plnění;
 ii)
 bankovní a jiné finanční služby (kromě pojištění):
 1)
 přijímání vkladů a jiných splatných peněžních prostředků od veřejnosti;
 2)
 půjčky všech druhů, včetně spotřebitelského úvěru, hypotečního úvěru, faktoringu a financování obchodních transakcí;
 3)
 finanční leasing;
 4)
 veškeré služby týkající se plateb a peněžních převodů, včetně kreditních a debetních karet, charge karet, cestovních šeků a bankovních směnek;
 5)
 záruky a závazky;
 6)
 obchodování na vlastní účet nebo na účet zákazníků, ať už na burze, na přepážkovém trhu nebo jinak, s těmito prostředky:
 a)
 nástroji peněžního trhu (včetně šeků, směnek, vkladových certifikátů);
 b)
 peněžními prostředky v cizích měnách;
 c)
 deriváty, včetně termínovaných obchodů (futures) a opcí;
 d)
 nástroji využívajícími směnných kurzů a úrokových sazeb, včetně takových produktů jako swapy a dohody o termínování kurzů;
 e)
 převoditelnými cennými papíry;


text:
f)
 ostatními obchodovatelnými nástroji a finančními aktivy, včetně drahých kovů;
 7)
 účast na vydávání všech druhů cenných papírů, včetně upisování a investování v roli prostředníka (veřejně i soukromě), a poskytování služeb souvisejících s takovými emisemi;
 8)
 peněžní makléřství;
 9)
 správa aktiv, například správa hotovosti nebo portfolia, všechny formy správy kolektivního investování, správa penzijních fondů, správcovské, depozitní a svěřenecké služby;
 10)
 služby pro vypořádání a zúčtování finančního majetku, včetně cenných papírů, derivátů a jiných obchodovatelných nástrojů;
 11)
 poskytování a přenos finančních informací a zpracování finančních dat a souvisejícího programového vybavení;
 12)
 poradenské, zprostředkovatelské a jiné pomocné finanční služby ve vztahu ke všem činnostem uvedeným v podbodech 1) až 11), včetně úvěrových referencí a rozborů, výzkumu a poradenství v oblasti investic a portfolia, poradenství v oblasti akvizic a podnikové restrukturalizace a strategie;
 b)
 „poskytovatelem finančních služeb“ fyzická nebo právnická osoba strany, která usiluje o poskytování finanční služby nebo finanční službu poskytuje. Pojem „poskytovatel finančních služeb“ nezahrnuje veřejnoprávní subjekt;
 c)
 „veřejnoprávním subjektem“:
 i)
 vláda, centrální banka nebo měnový a finanční orgán strany nebo subjekt vlastněný nebo kontrolovaný stranou, který se především zabývá výkonem veřejných funkcí nebo činností pro veřejné účely; tento pojem nezahrnuje subjekt, který se především zabývá poskytováním finančních služeb na obchodním základě; nebo
 ii)
 soukromý subjekt vykonávající funkce, které obvykle vykonává centrální banka nebo měnový a finanční orgán při výkonu těchto funkcí;
 d)
 „novou finanční službou“ služba finanční povahy včetně služeb vztahujících se ke stávajícím nebo novým produktům nebo způsobu, jakým se daný produkt dodává, která není poskytována žádným poskytovatelem finančních služeb na území strany, ale je poskytována na území druhé strany.
 Článek 242
 Výjimka pro obezřetnostní opatření
 1. Každá strana může přijmout nebo ponechat v platnosti opatření z obezřetnostních důvodů, jako je:
 a)
 ochrana investorů, vkladatelů, pojistníků nebo osob, vůči nimž má poskytovatel finančních služeb fiduciární povinnost; a
 b)
 zajišťování integrity a stability finančního systému strany.
 2. Uvedená opatření nesmí být více zatěžující, než je nezbytné k dosažení jejich cíle, a nesmí diskriminovat poskytovatele finančních služeb druhé strany ve srovnání s vlastními podobnými poskytovateli finančních služeb.
 3. Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat jako povinnost kterékoli ze stran zveřejnit informace o obchodech a účetnictví jednotlivých zákazníků nebo jakékoli důvěrné nebo interní informace ve vlastnictví veřejnoprávních subjektů.
 Článek 243
 Účinná a transparentní regulace
 1. Každá strana vynaloží veškeré úsilí, aby předem informovala všechny zúčastněné osoby o jakýchkoli obecně závazných opatřeních, jejichž přijetí daná strana navrhuje, aby tak dala těmto osobám příležitost se k danému opatření vyjádřit. Toto opatření se oznamuje:
 a)
 prostřednictvím úředního zveřejnění; nebo
 b)
 jinou písemnou nebo elektronickou formou.
 2. Každá strana zpřístupní zúčastněným osobám své požadavky na vyplňování žádostí, které se vztahují k poskytování finančních služeb.
 Na vyžádání informuje dotčená strana žadatele o stavu jeho žádosti. Požaduje-li dotčená strana od žadatele dodatečné informace, oznámí to žadateli bez zbytečného prodlení.
 3. Každá strana v co největší míře zajistí, aby byly na jejím území zavedeny a uplatňovány mezinárodně dohodnuté standardy pro regulaci a dohled v sektoru finančních služeb a pro boj proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem. Takovými


text:
mezinárodně dohodnutými standardy jsou mimo jiné „Základní zásady pro účinný bankovní dohled“ Basilejského výboru pro bankovní dohled, „Základní zásady a metodika pojišťovnictví“ Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví, „Cíle a principy regulace cenných papírů“ Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry, „Dohoda o výměně informací o daňových záležitostech“ Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), „Prohlášení o transparentnosti a výměně informací pro daňové účely“ skupiny G20, a „Čtyřicet doporučení pro boj proti praní peněz“ a „Devět zvláštních doporučení pro boj proti financování terorismu“ Finančního akčního výboru.
 Strany také zohlední „Deset klíčových zásad pro výměnu informací“ vyhlášených ministry financí zemí G7 a přijmou veškerá nezbytná opatření k jejich uplatnění ve svých dvoustranných vztazích.
 Článek 244
 Nové finanční služby
 Každá strana povolí poskytovateli finančních služeb druhé strany poskytovat jakékoli nové finanční služby podobného druhu jako služby, jejichž poskytování by strana povolila svým vlastním poskytovatelům finančních služeb podle vnitrostátního práva za obdobných okolností. Strana může určit právní formu, jejímž prostřednictvím může být služba poskytována, a může poskytování služby podmínit udělením oprávnění. Vyžaduje-li se takové oprávnění, rozhodnutí o jeho udělení by se mělo přijmout v přiměřené době a může být odmítnuto jen z obezřetnostních důvodů.
 Článek 245
 Zpracování údajů
 1. Každá strana povolí poskytovateli finančních služeb druhé strany, aby přenášel informace v elektronické nebo jiné podobě na její území a z něj za účelem zpracování dat, pokud je tohoto zpracování zapotřebí k obvyklé podnikatelské činnosti tohoto poskytovatele finančních služeb.
 2. Každá strana přijme dostatečné záruky ochrany soukromí a základních práv a svobod jednotlivců, zejména pokud jde o přenos osobních údajů.
 Článek 246
 Zvláštní výjimky
 1. Žádné ustanovení této kapitoly nelze vykládat tak, že brání straně, včetně jejích veřejnoprávních subjektů, na svém území výhradně provádět činnosti nebo poskytovat služby tvořící součást veřejných důchodových plánů nebo zákonného systému sociálního zabezpečení, kromě případů, kdy tyto činnosti mohou být prováděny, jak stanoví vnitrostátní předpis této strany, poskytovateli finančních služeb v konkurenci s veřejnoprávními subjekty nebo soukromými institucemi.
 2. Žádné ustanovení této dohody se nevztahuje na činnosti vykonávané centrální bankou nebo měnovým orgánem nebo jakýmkoli jiným veřejnoprávním subjektem při provádění měnové nebo devizové politiky.
 3. Žádné ustanovení této kapitoly nelze vykládat tak, že brání straně, včetně jejích veřejnoprávních subjektů, na svém území výhradně provádět činnosti nebo poskytovat služby na účet, nebo se zárukou, nebo za použití finančních zdrojů strany nebo jejích veřejnoprávních subjektů.
 Článek 247
 Samosprávné organizace
 Jestliže strana vyžaduje členství či účast v jakékoli samosprávné organizaci, burze nebo trhu cenných papírů nebo termínových obchodů, v zúčtovací agentuře nebo jakékoliv jiné organizaci či sdružení nebo přístup k nim k tomu, aby poskytovatelé finančních služeb druhé strany poskytovali finanční služby na rovnocenném základě s poskytovateli finančních služeb strany, nebo jestliže strana poskytuje přímo nebo nepřímo takovým subjektům výsady nebo výhody při poskytování finančních služeb, tato strana zajistí, aby byly dodrženyy povinnosti podle čl. 205 odst. 1 a článku 211 této dohody.
 Článek 248
 Zúčtovací a platební systémy
 Za podmínek, které odpovídají národnímu zacházení, uděluje každá strana poskytovatelům finančních služeb druhé strany, kteří jsou usazeni na jejím území, přístup k platebním


text:
a zúčtovacím systémům, které provozují veřejnoprávní subjekty, a k oficiálním možnostem financování a refinancování, které jsou dostupné při normálním průběhu běžného podnikání. Smyslem tohoto článku není poskytnout přístup k nástrojům poslední instance půjčovatele strany.
 Článek 249
 Postupné sbližování právních předpisů
 Každá strana uznává význam postupného sbližování stávajících i budoucích právních předpisů Moldavské republiky s mezinárodními normami týkajícími se osvědčených postupů ve smyslu čl. 243 odst. 3 této dohody a s acquis Unie, jehož seznam je uveden v příloze XXVIII-A této dohody.
 Pododdíl 7
 Dopravní služby
 Článek 250
 Oblast působnosti
 Tento oddíl stanoví zásady liberalizace služeb v mezinárodní dopravě v souladu s oddílem 2 (Usazení), oddílem 3 (Přeshraniční poskytování služeb) a oddílem 4 (Dočasná přítomnost fyzických osob za účelem podnikání) této kapitoly.
 Článek 251
 Mezinárodní námořní doprava
 1. Pro účely tohoto pododdílu a oddílu 2 (Usazení), oddílu 3 (Přeshraniční poskytování služeb) a oddílu 4 (Dočasná přítomnost fyzických osob za účelem podnikání) této kapitoly se rozumí:
 a)
 „mezinárodní námořní dopravou“ operace zahrnující operace typu „z domu do domu“ a multimodální dopravní operace,tedy přepravu zboží, při níž je použito více než jednoho způsobu dopravy pod jedním přepravním dokladem a která zahrnuje námořní úsek, a za tímto účelem právo přímo uzavírat smlouvy s poskytovateli jiných způsobů dopravy;
 b)
 „službami při manipulaci s nákladem“ činnosti vykonávané dokařskými společnostmi, včetně provozovatelů terminálů, ale kromě přímých činností dokařů, pokud je tato pracovní síla organizována nezávisle na dokařských nebo terminálových společnostech. K zahrnutým činnostem patří organizace a dohled nad:
 i)
 nakládkou a vykládkou nákladu z lodi a na loď,
 ii)
 uvazováním a odvazováním nákladu, a
 iii)
 přijetím/dodáním a úschovou nákladu před odesláním nebo po vyložení;
 c)
 „službami celního odbavení“ (též „službami celních agentů“) činnosti, které spočívají ve vyřizování celních formalit týkajících se dovozu, vývozu nebo tranzitu nákladu jménem jiné strany, ať už je tato činnost hlavní činností poskytovatele služeb nebo je běžným doplňkem jeho hlavní činnosti;
 d)
 „službami skladování a úschovy kontejnerů“ činnosti spočívající ve skladování kontejnerů, ať již v přístavních oblastech nebo ve vnitrozemí, s cílem jejich nakládání/vykládání, opravy a připravení pro nalodění;
 e)
 „službami námořních agentur“ činnosti spočívající v zastupování obchodních zájmů jedné nebo více lodních linek nebo rejdařství v rámci určité zeměpisné oblasti, a to za tímto účelem:
 i)
 marketing a prodej služeb v námořní dopravě a souvisejících služeb od cenových nabídek po fakturaci a vystavování konosamentů jménem společností, opatřování a opětovný prodej nezbytných souvisejících služeb, příprava dokumentace a poskytování obchodních informací,
 ii)
 jednání jménem společností, organizování přivolání lodě nebo převzetí nákladu, je-li to vyžadováno;
 f)
 „zasilatelskými nákladními službami“ činnosti, které spočívají v organizaci a sledování odesílání zásilek jménem lodních zasilatelů opatřováním dopravních a souvisejících služeb, přípravou dokumentace a poskytováním obchodních informací;
 g)
 „přípojnou dopravou“ předchozí a následná přeprava mezinárodních nákladů po moři, zejména v kontejnerech, mezi přístavy nacházejícími se na území jedné strany.
 2. Co se týče mezinárodní námořní dopravy, strany se dohodly, že zajistí účinné uplatňování zásady neomezeného přístupu k nákladu na obchodním základě, svobodu poskytovat mezinárodní námořní služby, jakož i národní zacházení v rámci poskytování takových služeb.
 S ohledem na stávající úrovně


text:
liberalizace mezi stranami v oblasti mezinárodní námořní dopravy:
 a)
 každá strana účinně uplatní zásadu neomezeného přístupu na mezinárodní námořní trhy a obchodní trasy na komerčním a nediskriminačním základě;
 b)
 každá strana poskytne plavidlům, která plují pod vlajkou druhé strany nebo která provozují poskytovatelé služeb druhé strany, zacházení neméně příznivé, než jaké poskytuje vlastním plavidlům či plavidlům kterékoli třetí země, podle toho, které je lepší, mimo jiné pokud jde o přístup do přístavů, využití infrastruktury a služby v přístavech a pomocných námořních služeb, a rovněž o související platby a poplatky, celní služby a přidělení prostoru pro kotvení a vybavení pro nakládku a vykládku.
 3. Při uplatňování uvedených zásad strany:
 a)
 nezačlení do budoucích dohod o službách v námořní dopravě s třetími zeměmi ustanovení o sdílení nákladu, včetně suchého sypkého a kapalného nákladu a pravidelné námořní dopravy, a v případě, že takováto ustanovení existují v předchozích dohodách, v přiměřené lhůtě ukončí jejich platnost; a
 b)
 při vstupu této dohody v platnost zruší všechna jednostranná opatření, správní, technické a ostatní překážky, které by mohly mít omezující nebo diskriminační účinky na svobodné poskytování služeb v mezinárodní námořní dopravě a upustí od jejich zavádění.
 4. Každá strana povolí poskytovatelům služeb mezinárodní námořní přepravy druhé strany mít provozovnu na jejím území za podmínek usazování a provozování neméně příznivých, než jaké poskytuje svým poskytovatelům služeb nebo poskytovatelům kterékoli jiné třetí země, podle toho, které jsou výhodnější.
 5. Každá strana zpřístupní poskytovatelům služeb námořní dopravy druhé strany za přiměřených a nediskriminačních podmínek tyto služby v přístavu: lodivodské služby, pomoc při vlečení a tažení lodí, dodávky zásob, paliva a vody, likvidaci odpadů a balastní vody z vypouštění nádrží, služby kapitána přístavu, navigační služby, provozní služby na pobřeží nezbytné pro provoz plavidla, včetně komunikace, dodávek vody a elektrické energie, zařízení pro nouzové opravy, kotvení a přistání.
 6. Každá strana povolí pohyb zařízení (například prázdných kontejnerů), které není přepravováno za úplatu jako náklad, mezi přístavy členského státu nebo mezi přístavy Moldavské republiky.
 7. S výhradou schválení příslušným orgánem povolí každá strana poskytovatelům služeb mezinárodní námořní dopravy zajišťovat přípojnou přepravu mezi jejich vnitrostátními přístavy.
 Článek 252
 Letecká doprava
 Postupnou liberalizací letecké dopravy mezi stranami podle jejich recipročních komerčních potřeb a podmínkami vzájemného přístupu na trh se zabývá Dohoda o společném leteckém prostoru mezi EU a jejími členskými státy a Moldavskou republikou.
 Článek 253
 Postupné sbližování právních předpisů
 Každá strana uznává význam postupného sbližování stávajících i budoucích právních předpisů Moldavské republiky s acquis Unie, jehož seznam je uveden v příloze XXVIII-D této dohody.
 Oddíl 6
 Elektronický obchod
 Pododdíl 1
 Obecná ustanovení
 Článek 254
 Cíl a zásady
 1. Strany, uznávajíce, že elektronický obchod zvyšuje obchodní příležitosti v mnoha odvětvích, souhlasí s podporováním rozvoje vzájemného elektronického obchodu, zejména prostřednictvím spolupráce v otázkách souvisejících s elektronickým obchodem podle ustanovení této kapitoly.
 2. Smluvní strany souhlasí s tím, že rozvoj elektronického obchodu musí být plně slučitelný s nejpřísnějšími mezinárodními normami pro ochranu údajů, aby byla zaručena ochrana soukromí uživatelů elektronického obchodu.
 3. Strany souhlasí s tím, že elektronické přenosy jsou považovány za poskytování služeb ve smyslu oddílu


text:
3 (Přeshraniční poskytování služeb) této kapitoly, které nemohou podléhat clu.
 Článek 255
 Spolupráce v elektronickém obchodě
 1. Smluvní strany povedou dialog o otázkách regulace v souvislosti s elektronickým obchodem, které se budou mimo jiné týkat těchto oblastí:
 a)
 uznávání certifikátů elektronických podpisů vydaných veřejnosti a usnadnění přeshraničních certifikačních služeb;
 b)
 odpovědnost zprostředkujících poskytovatelů služeb, pokud jde o přenos nebo ukládání údajů;
 c)
 nakládání s nevyžádanými elektronickými obchodními sděleními;
 d)
 ochrana spotřebitelů ve sféře elektronického obchodování; a
 e)
 jakékoli další otázky související s rozvojem elektronického obchodu.
 2. Spolupráce může probíhat formou výměny informací o příslušných právních předpisech stran týkajících se těchto otázek, jakož i o provádění těchto právních předpisů.
 Pododdíl 2
 Odpovědnost poskytovatelů zprostředkovatelských služeb
 Článek 256
 Využití služeb zprostředkovatelů
 1. Strany uznávají, že třetí strany mohou využívat služeb zprostředkovatelů pro protiprávní činnosti, a přijmou opatření uvedená v tomto pododdíle ve vztahu k poskytovatelům zprostředkovatelských služeb.
 2. Pro účely článku 257 této dohody se „poskytovatelem služeb“ rozumí poskytovatel přenosu, směrování nebo spojení pro digitální on-line komunikaci materiálu podle výběru uživatele a beze změny jeho obsahu mezi dvěma nebo více body určenými uživatelem. Pro účely článků 258 a 259 této dohody se „poskytovatelem služeb“ rozumí poskytovatel nebo provozovatel zařízení pro služby nebo přístup k síti poskytované online.
 Článek 257
 Odpovědnost poskytovatelů zprostředkovatelských služeb: „prostý přenos“
 1. Každá strana zajistí, aby v případě poskytování služby informační společnosti spočívající v přenosu informací poskytnutých příjemcem služby komunikační sítě nebo ve zprostředkování přístupu ke komunikační síti nebyl poskytovatel služby odpovědný za přenášené informace, pokud:
 a)
 není původcem přenosu;
 b)
 nevolí příjemce přenášené informace; a
 c)
 nevolí a nemění obsah přenášených informací.
 2. Přenos informací a zprostředkování přístupu ve smyslu odstavce 1 zahrnuje automatické, krátkodobé a přechodné ukládání přenášených informací, pokud toto ukládání slouží výhradně pro uskutečnění přenosu v komunikační síti a pokud jeho délka nepřesahuje obvyklou dobu takového přenosu.
 3. Tímto článkem není dotčena možnost soudního nebo správního orgánu požadovat od poskytovatele služby v souladu s právním řádem stran, aby ukončil porušování práv nebo mu předešel.
 Článek 258
 Odpovědnost poskytovatelů zprostředkovatelských služeb: „caching“ (ukládání do vyrovnávací paměti)
 1. Každá strana zajistí, aby v případě služby informační společnosti spočívající v přenosu informací v komunikační síti poskytovaných příjemcem služby nebyl poskytovatel služby odpovědný za automatické, krátkodobé a přechodné ukládání informací, které slouží pouze pro co možná nejúčinnější následný přenos informací jiným příjemcům služby na jejich požádání, pokud:
 a)
 poskytovatel služby informace nemění;
 b)
 poskytovatel služby vyhoví podmínkám přístupu k informacím;
 c)
 poskytovatel služby dodržuje pravidla o aktualizaci informací, která jsou stanovena způsobem obecně uznávaným a používaným v tomto odvětví;
 d)
 poskytovatel služby nepřekročí povolené používání technologie obecně uznávané a používané v tomto odvětví s cílem získat údaje o užívání informací; a
 e)
 poskytovatel služby ihned přijme opatření vedoucí k odstranění jím uložené informace nebo ke znemožnění přístupu k ní, jakmile zjistí, že informace byla na výchozím místě přenosu ze sítě odstraněna nebo k ní byl znemožněn přístup nebo soud nebo správní orgán nařídil odstranění této informace nebo znemožnění přístupu k ní.
 2. Tímto článkem není dotčena možnost soudního


text:
nebo správního orgánu požadovat od poskytovatele služby v souladu s právním řádem stran, aby ukončil porušování práv nebo mu předešel.
 Článek 259
 Odpovědnost poskytovatelů zprostředkovatelských služeb: „hosting“
 1. Každá strana zajistí, aby v případě služby informační společnosti spočívající v ukládání informací poskytovaných příjemcem služby nebyl poskytovatel služby odpovědný za informace ukládané na žádost příjemce služby, pokud:
 a)
 poskytovatel nebyl účinně seznámen s protiprávní činností nebo informacemi a ani s ohledem na nárok na náhradu škody si není vědom skutečností nebo okolností, z nichž by byla zjevná protiprávní činnost nebo informace; nebo
 b)
 poskytovatel, jakmile se o tomto dozvěděl, okamžitě jednal s cílem odstranit tyto informace nebo k nim znemožnit přístup.
 2. Odstavec 1 se nepoužije, pokud příjemce služby jedná z pověření poskytovatele nebo pod jeho dohledem.
 3. Tímto článkem není dotčena možnost soudního nebo správního orgánu požadovat od poskytovatele služby v souladu s právním řádem stran, aby ukončil protiprávní jednání nebo mu předešel, ani možnost kterékoli strany zavést postupy, které umožní odstranění nebo znemožní přístup k informacím.
 Článek 260
 Neexistence obecné povinnosti dohledu
 1. Strany neukládají poskytovatelům služeb uvedených v článcích 257, 258 a 259 této dohody obecnou povinnost dohlížet na jimi přenášené nebo ukládané informace nebo obecnou povinnost aktivně vyhledávat skutečnosti nebo okolnosti poukazující na protiprávní činnost.
 2. Kterákoli strana může zavést pro poskytovatele služeb informační společnosti povinnost neprodleně informovat příslušné orgány veřejné moci o údajných protiprávních činnostech nebo informacích, jež mu poskytují příjemci jeho služby, nebo příslušným orgánům na jejich žádost sdělit informace umožňující identifikaci příjemců jeho služby, s nimiž uzavřel dohody o ukládání.
 Oddíl 7
 Výjimky
 Článek 261
 Obecné výjimky
 1. Aniž jsou dotčeny obecné výjimky stanovené v článku 446 této dohody, vztahují se na ustanovení této kapitoly a příloh XXVII-A a XXVII-E, XXVII-B a XXVII-F, XXVII-C a XXVII-G, XXVII-D a XXVII-H této dohody výjimky uvedené v tomto článku.
 2. Za podmínky, že tato opatření nebudou použita způsobem, který by představoval prostředek svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi zeměmi, kde panují podobné podmínky, nebo skryté omezení usazování nebo přeshraničního poskytování služeb, nelze ustanovení této kapitoly vykládat tak, aby to kterékoli straně bránilo v přijetí nebo vymáhání opatření:
 a)
 nutných pro ochranu veřejné bezpečnosti, veřejných mravů nebo pro udržení veřejného pořádku;
 b)
 nutných k ochraně života nebo zdraví lidí, zvířat a rostlin;
 c)
 vztahujících se k ochraně vyčerpatelných přírodních zdrojů, jsou-li tato opatření uplatňována ve spojení s omezením domácích podnikatelů nebo domácí nabídky nebo spotřeby služeb;
 d)
 nezbytných pro ochranu národních památek umělecké, historické nebo archeologické hodnoty;
 e)
 nezbytných k zajištění souladu s právními nebo správními předpisy a která nejsou neslučitelná s ustanoveními této kapitoly, včetně ustanovení týkajících se:
 i)
 předcházení klamavým a podvodným praktikám nebo odškodňování za neplnění závazků ze smluv,
 ii)
 ochrany soukromí jednotlivců, pokud jde o zpracovávání a šíření osobních údajů, a ochrany důvěrnosti záznamů a účtů jednotlivých osob,
 iii)
 bezpečnosti;
 f)
 která jsou v rozporu s čl. 205 odst. 1 a článkem 211 této dohody za předpokladu, že cílem odlišného zacházení je zajištění účinného nebo nestranného ukládání nebo vybírání přímých daní ve vztahu k hospodářským


text:
činnostem, podnikatelům nebo dodavatelům služeb druhé strany (24).
 3. Ustanovení této kapitoly a příloh XXVII-A a XXVII-E, XXVII-B a XXVII-F, XXVII-C a XXVII-G, XXVII-D a XXVII-H této dohody se nevztahují na příslušné systémy sociálního zabezpečení stran nebo na činnosti na území každé strany, které jsou spojeny, byť jen příležitostně, s výkonem úřední moci.
 Článek 262
 Daňová opatření
 Doložka nejvyšších výhod poskytnutá v souladu s touto kapitolou se nevztahuje na daňovou úpravu, kterou strany poskytují nebo poskytnou v budoucnosti na základě dohod mezi stranami o zamezení dvojího zdanění.
 Článek 263
 Bezpečnostní výjimky
 Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat tak, že:
 a)
 se od kterékoli strany požaduje, aby poskytovala informace, jejichž sdělení je podle ní v rozporu s jejími zásadními bezpečnostními zájmy;
 b)
 kterékoli straně brání přijmout jakékoliv opatření, které považuje za potřebné pro ochranu svých zásadních bezpečnostních zájmů:
 i)
 opatření týkající se výroby zbraní, střeliva a válečného materiálu a obchodu s nimi,
 ii)
 opatření týkající se hospodářských činností prováděných přímo nebo nepřímo za účelem zásobování vojenských sil,
 iii)
 opatření vztahující se ke štěpným a termonukleárním materiálům nebo materiálům, které slouží k jejich výrobě, nebo
 iv)
 opatření v době války nebo jiné mimořádné situace v mezinárodních vztazích; nebo
 c)
 brání kterékoli straně přijmout opatření k plnění závazků, jež přijala za účelem zachování mezinárodního míru a bezpečnosti.
 KAPITOLA 7
 BěŽné platby a pohyb kapitálu
 Článek 264
 Běžné platby
 Strany se zavazují, že mezi sebou povolí veškeré platby a převody na běžném účtu platební bilance ve volně směnitelné měně v souladu s článkem VIII dohody o Mezinárodním měnovém fondu.
 Článek 265
 Pohyb kapitálu
 1. Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance a finančním účtu platební bilance, strany se zavazují po vstupu této dohody v platnost neomezit volný pohyb kapitálu související s přímými investicemi, včetně pořizování nemovitostí, prováděnými v souladu s právními předpisy hostitelské země, s investicemi provedenými v souladu s kapitolou 6 (Usazování, obchod se službami a elektronický obchod) hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) této dohody, a s likvidací či repatriací investovaného kapitálu a veškerých z nich plynoucích zisků.
 2. Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance a finančním účtu platební bilance, jiné než transakce vyjmenované v odstavci 1, a aniž jsou dotčena jiná ustanovení této dohody, každá strana po vstupu této dohody v platnost zajistí:
 a)
 volný pohyb kapitálu týkající se úvěrů pro obchodní transakce nebo poskytování služeb za účasti rezidenta jedné ze stran; a
 b)
 volný pohyb kapitálu spojený s portfoliovými investicemi, finančními půjčkami a úvěry investorů druhé strany.
 Článek 266
 Ochranná opatření
 Pokud za výjimečných okolností platby nebo pohyb kapitálu mezi stranami způsobuje nebo hrozí způsobit závažné potíže provádění devizové politiky nebo měnové politiky, včetně vážných potíží s platební bilancí, v jednom či více členských státech nebo v Moldavské republice, mohou dotčené strany přijmout ochranná opatření na dobu nepřesahující šest měsíců, pokud jsou tato opatření bezpodmínečně nutná. Strana, jež přijímá ochranné opatření, o tom ihned informuje druhou stranu a co nejdříve předloží harmonogram pro jeho zrušení.
 Článek 267
 Ustanovení o usnadnění a další liberalizaci
 1. Strany


text:
povedou konzultace s cílem usnadnit pohyb kapitálu mezi stranami, a podpořit tak cíle této dohody.
 2. Během prvních čtyř roků následujících po dni vstupu této dohody v platnost přijmou strany opatření umožňující vytvoření podmínek nezbytných pro další postupné používání pravidel Unie pro volný pohyb kapitálu.
 3. Na konci pátého roku následujícího po vstupu této dohody v platnost přezkoumá Výbor pro přidružení ve složení pro obchod podle čl. 438 odst. 4 této dohody přijatá opatření a určí způsoby další liberalizace.
 KAPITOLA 8
 Veřejné zakázky
 Článek 268
 Cíle
 1. Strany uznávají, že transparentní, nediskriminační, soutěžní a otevřená zadávací řízení přispívají k udržitelnému hospodářskému rozvoji, a stanovují si za cíl účinné, vzájemné a postupné otevření svých trhů s veřejnými zakázkami.
 2. Tato kapitola upravuje vzájemný přístup k trhům s veřejnými zakázkami na základě zásady národního zacházení na celoostátní, regionální a místní úrovni u veřejných zakázek a koncesí ve veřejném sektoru, jakož i v odvětví veřejných služeb. Stanoví se v ní postupné sbližování právních předpisů Moldavské republiky o veřejných zakázkách s acquis Unie o veřejných zakázkách jakož i institucionální reforma a vytvoření účinného systému zadávání veřejných zakázek založeném na zásadách, jimiž se zadávání veřejných zakázek řídí v Unii, a na podmínkách a definicích stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb.
 Článek 269
 Oblast působnosti
 1. Tato kapitola se vztahuje na zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby, jakož i na zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby v odvětví veřejných služeb a koncesí na stavební práce a služby.
 2. Tato kapitola se vztahuje na každého veřejného zadavatele a každého zadavatele, který odpovídá vymezení těchto pojmů v acquis Unie o veřejných zakázkách (dále jen „veřejní zadavatelé“). Týká se také veřejnoprávních subjektů a podniků v oblasti veřejných služeb, jakými jsou státní podniky provozující příslušné činnosti a soukromé podniky působící na základě zvláštních a výhradních práv v oblasti veřejných služeb.
 3. Tato kapitola se vztahuje na veřejné zakázky, jež překročily finanční limity stanovené v příloze XXIX-A této dohody.
 4. Odhadovaná hodnota veřejné zakázky se vypočítává na základě celkové splatné částky bez DPH. Při uplatňování finančních limitů je Moldavská republika přepočítá a převede do své národní měny za pomoci směnného kurzu své národní banky.
 5. Počínaje rokem vstupu této dohody v platnost se každé dva roky provede revize finančních limitů založená na průměrné denní hodnotě eura, vyjádřené ve zvláštních právech čerpání, za období 24 měsíců končící posledním dnem měsíce srpna, který předchází revizi, s účinností od 1. ledna. Hodnota takto upravených finančních limitů se v případě potřeby zaokrouhlí dolů na tisíce eur. Rozhodnutí o revizi finančních limitů přijímá Výbor pro přidružení ve složení pro obchod podle čl. 438 odst. 4 této dohody.
 Článek 270
 Institucionální základ
 1. Každá strana zavede či ponechá v platnosti vhodný institucionální


text:
rámec a mechanismus nezbytný k řádnému fungování systému zadávání veřejných zakázek a provádění ustanovení této kapitoly.
 2. V rámci institucionální reformy Moldavská republika určí zejména:
 a)
 orgán výkonné moci odpovědný za hospodářskou politiku na úrovni ústřední vlády, jehož úkolem je garantovat soudržnost politiky ve všech oblastech souvisejících se zadáváním veřejných zakázek. Uvedený orgán bude usnadňovat a koordinovat provádění této kapitoly a řídit proces postupného sbližování s acquis Unie; a
 b)
 nestranný a nezávislý orgán, jehož úkolem bude revize rozhodnutí přijatých veřejným zadavatelem během přidělování veřejných zakázek. V této souvislosti se „nezávislým“ rozumí veřejný orgán fungující odděleně od všech veřejných zadavatelů a hospodářských subjektů. Rozhodnutí přijatá uvedeným orgánem bude možné podrobit soudnímu přezkumu.
 3. Každá strana zajistí účinné vymáhání rozhodnutí přijatých orgány odpovědnými za přezkum stížností podaných hospodářskými subjekty na porušení vnitrostátních právních předpisů.
 Článek 271
 Základní normy upravující zadávání veřejných zakázek
 1. Nejpozději devět měsíců od vstupu této dohody v platnost budou strany dodržovat základní normy pro zadávání všech veřejných zakázek, jak jsou stanoveny v odstavcích 2 až 15. Uvedené základní normy přímo vyplývají z pravidel a zásad zadávání veřejných zakázek, jak je upravuje acquis Unie o veřejných zakázkách, včetně zásad nediskriminace, rovného zacházení, transparentnosti a proporcionality.
 2. Každá strana zajistí, aby všechny plánované veřejné zakázky byly zveřejněny ve vhodném sdělovacím prostředku dostatečným způsobem, který:
 a)
 umožní otevření trhu hospodářské soutěži; a
 b)
 zainteresovaným hospodářským subjektům umožní odpovídající přístup k informacím ohledně plánovaných veřejných zakázek ještě před jejich přidělením, jakož i projevit zájem o jejich získání.
 3. Zveřejnění musí odpovídat hospodářskému zájmu hospodářských subjektů na veřejné zakázce.
 4. Zveřejnění musí obsahovat alespoň základní údaje o veřejné zakázce, která má být zadána, kritéria pro kvalitativní výběr, způsob a kritéria jejího zadání a jakékoliv další informace, které mají hospodářské subjekty důvodně zapotřebí, aby se mohly rozhodnout, zda projeví zájem o její získání.
 5. Veškeré zakázky se zadávají transparentním a nestranným způsobem, který vylučuje korupční chování. Tuto nestrannost zajistí zejména nediskriminační popis předmětu veřejné zakázky, rovnocenný přístup k ní pro všechny hospodářské subjekty, přiměřené lhůty, jakož i transparentní a objektivní přístup.
 6. Při popisu povahy stavebních prací, dodávek a služeb veřejný zadavatel použije obecných popisů výkonu a funkcí, přičemž se drží mezinárodních, evropských či vnitrostátních norem.
 7. Popis požadované povahy stavebních prací, dodávek nebo služby nesmí odkazovat na konkrétního výrobce nebo zdroj nebo na určitý postup nebo na ochranné známky, patenty, typy nebo určitý původ či výrobu, není-li tento odkaz odůvodněn předmětem zakázky a doprovázen slovy „nebo rovnocenný“. Přednost se dá obecnějším popisům výkonu nebo funkcí.
 8. Veřejný zadavatel nesmí stanovit podmínky, které by znamenaly přímou či nepřímou diskriminaci vůči hospodářským subjektům druhé strany, například požadavek, že hospodářské subjekty, které mají zájem na získání veřejné zakázky, musí být usazeny ve stejné zemi, stejném regionu či území jako zadavatel.
 Bez ohledu na první pododstavec lze od úspěšného žadatele požadovat, aby v místě výkonu zřídil určitou obchodní infrastrukturu, pokud tak vyžadují zvláštní okolnosti veřejné zakázky.
 9. Lhůty pro vyjádření zájmu a podání nabídek by měly být dostatečně dlouhé, aby hospodářské subjekty z druhé strany mohly


text:
zakázku řádně posoudit a vypracovat nabídku.
 10. Všichni účastníci musí znát předem příslušná pravidla a kritéria pro výběr a přidělení. Tato pravidla musí platit stejně pro všechny zúčastněné.
 11. Veřejný zadavatel může k podání nabídek vyzvat omezený počet žadatelů za předpokladu, že:
 a)
 se tak děje transparentním a nediskriminačním způsobem; a
 b)
 výběr je založen pouze na objektivních faktorech, jako je zkušenost žadatelů s dotyčným odvětvím, velikost a infrastruktura jejich podniků nebo jejich technické a profesní schopnosti.
 V případě podání nabídek od omezeného počtu žadatelů je třeba dbát na nutnost zajistit přiměřenou soutěž.
 12. Veřejní zadavatelé mohou využít jednacích řízení pouze ve výjimečných a vymezených případech, kdy použití tohoto řízení skutečně nenaruší hospodářskou soutěž.
 13. Veřejní zadavatelé mohou použít systémů kvalifikace pouze za předpokladu, že u nich bude v rámci dostatečně zveřejněného, transparentního a otevřeného řízení vypracován seznam způsobilých subjektů. Zadávání zakázek, které spadají do oblasti působnosti takového systému, musí rovněž probíhat nediskriminačním způsobem.
 14. Každá strana zajistí, aby zakázky byly přiděleny transparentním způsobem žadateli, který podal hospodářsky nejvýhodnější nebo nejlevnější nabídku, na základě výběrových kritérií a procedurálních pravidel, které byly stanoveny a známy předem. Konečná rozhodnutí se musí všem žadatelům sdělit bez zbytečného prodlení. Na požádání neúspěšných žadatelů je nutné poskytnout dostatečně podrobná odůvodnění umožňující přezkoumat přijaté rozhodnutí.
 15. Každá strana zajistí, aby každý, kdo má nebo měl zájem na získání určité veřejné zakázky a komu vznikla či případně hrozí újma v důsledku domnělého porušení právních předpisů, měl právo na účinnou a nestrannou soudní ochranu proti každému rozhodnutí veřejného zadavatele souvisejícímu s přidělením veřejné zakázky. Rozhodnutí přijatá během a na konci takového přezkumu se zveřejní způsobem dostačujícím k informování všech zainteresovaných hospodářských subjektů.
 Článek 272
 Naplánování postupného sbližování právních předpisů
 1. Před začátkem postupného sbližování právních předpisů předloží Moldavská republika Výboru pro přidružení ve složení pro obchod podle čl. 438 odst. 4 této dohody komplexní plán provádění této kapitoly spolu s harmonogramem a mezníky zahrnujícími veškeré reformy, pokud jde o sbližování s acquis Unie a budování institucionálních kapacit. Tento plán musí být v souladu s fázemi a harmonogramy stanovenými v příloze XXIX-B této dohody.
 2. Plán zahrne všechny stránky reformy a obecný právní rámec pro činnosti v oblasti veřejných zakázek, zejména sbližování právních předpisů o veřejných zakázkách, zakázky v oblasti veřejných služeb, stavebních prací, koncesí a přezkumných postupů a posílení správní kapacity na všech úrovních, včetně orgánů odpovědných za přezkum a mechanismů vymáhání.
 3. Poté, co Výbor pro přidružení ve složení pro obchod vydá kladné stanovisko, je tento plán považován za referenční dokument pro provádění této kapitoly. Unie učiní vše, co je v jejích silách, aby Moldavské republice pomohla s realizací tohoto plánu.
 Článek 273
 Postupné sbližování právních předpisů
 1. Moldavská republika zajistí, aby se její stávající a budoucí právní předpisy o veřejných zakázkách postupně staly slučitelnými s acquis Unie o veřejných zakázkách.
 2. Sbližování s acquis Unie probíhá v po sobě jdoucích fázích stanovených v příloze XXIX-B této dohody a dále upřesněných v přílohách XXIX-C až XXIX-F, XXIX-H, XXIX-I a XXIX-K této dohody. V příloze XXIX-G a v


text:
příloze XXIX-J této dohody jsou pojmenovány dobrovolné prvky, které nemusí být sblíženy, zatímco v přílohách XXIX-L až XXIX-O této dohody jsou vyjmenovány prvky acquis Unie, kterých se sbližování právních předpisů netýká. Během tohoto procesu je třeba řádně dbát na příslušnou judikaturu Soudního dvora Evropské unie a prováděcí opatření přijatá Evropskou komisí a v případě nutnosti také všech změn acquis Unie, k nimž mezitím došlo. Realizaci každé fáze zhodnotí Výbor pro přidružení ve složení pro obchod podle čl. 438 odst. 4 této dohody a po vynesení svého kladného stanoviska ji spojí se vzájemným poskytnutím přístupu na trh, jak je stanoveno v příloze XXIX-B této dohody. Evropská komise oznámí Moldavské republice bez zbytečného odkladu všechny změny v acquis Unie. Za účelem provedení těchto změn poskytne vhodné poradenství a technickou pomoc.
 3. Výbor pro přidružení ve složení pro obchod přikročí k hodnocení další fáze pouze po provedení opatření k realizaci předchozí fáze a jejich schválení podle ustanovení v odstavci 2.
 4. Každá strana zajistí, aby ty aspekty a oblasti veřejných zakázek, na které se tento článek nevztahuje, byly v souladu se zásadami transparentnosti, nediskriminace a rovného zacházení ve smyslu článku 271 této dohody.
 Článek 274
 Přístup na trh
 1. Strany se dohodly, že k účinnému a vzájemnému otevření jejich trhů dojde postupně a současně. V průběhu sbližování odpovídá rozsah vzájemně poskytnutého přístupu na trh pokroku dosaženému během tohoto sbližování, jak je stanoveno v příloze XXIX-B této dohody.
 2. Rozhodnutí přikročit k další fázi otevírání trhu bude přijato na základě posouzení kvality přijatých právních předpisů a jejich praktického provádění. Toto posuzování provádí pravidelně Výbor pro přidružení ve složení pro obchod podle čl. 438 odst. 4 této dohody.
 3. Pokud kterákoli strana podle přílohy XXIX-B této dohody otevřela svůj trh s veřejnými zakázkami druhé straně:
 a)
 umožní Unie moldavským obchodním společnostem (se sídlem v Unii či nikoli) přístup k zadávacím řízením na veřejné zakázky podle pravidel Unie pro zadávání veřejných zakázek za neméně výhodných podmínek, než za jakých se poskytuje společnostem z Unie;
 b)
 poskytne Moldavská republika obchodním společnostem Unie (se sídlem v Moldavské republice či nikoli) přístup k zadávacím řízením na veřejné zakázky podle svých vnitrostátních pravidel pro zadávání veřejných zakázek za neméně výhodných podmínek, než za jakých se poskytuje moldavským společnostem.
 4. Po realizaci poslední fáze sbližování posoudí strany možnost poskytnutí vzájemného přístupu na trh s veřejnými zakázkami i pod finančními limity stanovenými v příloze XXIX-A této dohody.
 5. Finsko si vyhrazuje svůj postoj vzhledem k Alandským ostrovům.
 Článek 275
 Informace
 1. Každá strana zajistí, aby veřejní zadavatelé i hospodářské subjekty byli vhodně obeznámeni s postupy pro zadávání veřejných zakázek, mimo jiné zveřejňováním veškerých příslušných právních předpisů a správních rozhodnutí.
 2. Každá strana zajistí účinné informování o příležitostech k získání veřejných zakázek.
 Článek 276
 Spolupráce
 1. Strany posílí svoji spolupráci výměnami zkušeností a informací týkajících se jejich osvědčených postupů a předpisových rámců.
 2. Unie usnadní provádění této kapitoly mimo jiné poskytnutím případné technické pomoci. V souladu s ustanoveními hlavy VI (Finanční pomoc a ustanovení o boji proti podvodům a o kontrole) této dohody


text:
budou přijata zvláštní rozhodnutí o finanční pomoci poskytované prostřednictvím příslušných finančních mechanismů a nástrojů Unie.
 3. Orientační seznam témat spolupráce je obsažen v příloze XXIX-P této dohody.
 KAPITOLA 9
 Práva duševního vlastnictví
 Oddíl 1
 Obecná ustanovení a obecné zásady
 Článek 277
 Cíle
 Cílem této kapitoly je:
 a)
 usnadňovat výrobu a uvádění na trh inovativních a kreativních produktů mezi stranami; a
 b)
 dosáhnout přiměřené a účinné úrovně ochrany a prosazování práv duševního vlastnictví.
 Článek 278
 Povaha a rozsah povinností
 1. Strany zajistí přiměřené a účinné provádění mezinárodních dohod týkajících se duševního vlastnictví, jejichž jsou smluvními stranami, včetně Dohody WTO o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví („Dohoda TRIPS“). Ustanovení této kapitoly doplňují a dále upřesňují vzájemná práva a povinnosti stran podle Dohody TRIPS a dalších mezinárodních dohod v oblasti duševního vlastnictví.
 2. Pro účely této dohody se výrazem „duševní vlastnictví“ rozumí alespoň všechny kategorie duševního vlastnictví, na které se vztahují články 280 až 317 této dohody.
 3. Ochrana duševního vlastnictví zahrnuje ochranu před nekalou soutěží podle článku 10a Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví z roku 1967 („Pařížská úmluva“).
 Článek 279
 Vyčerpání práva
 Strany mohou zřídit vlastní režim pro vyčerpání práv duševního vlastnictví v domácím nebo regionálním měřítku.
 Oddíl 2
 Normy týkající se práv duševního vlastnictví
 Pododdíl 1
 Autorské právo a práva s ním související
 Článek 280
 Poskytovaná ochrana
 Strany musí dodržovat práva a povinnosti stanovené v těchto mezinárodních dohodách:
 a)
 Bernská úmluva o ochraně literárních a uměleckých děl („Bernská úmluva“);
 b)
 Mezinárodní úmluva o ochraně výkonných umělců, výrobců zvukových záznamů a rozhlasových organizací z roku 1961;
 c)
 Dohoda TRIPS;
 d)
 Smlouva světové organizace duševního vlastnictví (WIPO) o právu autorském; a
 e)
 Smlouva světové organizace duševního vlastnictví (WIPO) o výkonech výkonných umělců a o zvukových záznamech.
 Článek 281
 Autoři
 Každá strana poskytne autorům výlučné právo udělit svolení nebo zakázat:
 a)
 přímo nebo nepřímo, dočasné nebo trvalé rozmnožování jejich děl vcelku nebo zčásti jakýmikoli prostředky a v jakékoli podobě;
 b)
 jakoukoliv formu veřejného šíření originálu jejich děl nebo jejich kopií prodejem či jinak; a
 c)
 jakékoliv sdělování jejich děl veřejnosti po drátě nebo bezdrátově, včetně zpřístupnění jejich děl veřejnosti tak, aby k nim veřejnost měla přístup z osobně vybraného místa a v osobně vybraném čase.
 Článek 282
 Výkonní umělci
 Každá strana poskytne výkonným umělcům výlučné právo:
 a)
 udělit svolení nebo zakázat záznam (25) jejich výkonů;
 b)
 udělit svolení nebo zakázat přímo nebo nepřímo, dočasné nebo trvalé rozmnožování záznamů jejich výkonů vcelku nebo zčásti jakýmikoli prostředky a v jakékoli podobě;
 c)
 zpřístupňovat veřejnosti prodejem nebo jinak záznamy jejich výkonů;
 d)
 udělit svolení nebo zakázat zpřístupnění záznamů jejich výkonů veřejnosti po drátě nebo bezdrátově tak, aby k nim veřejnost měla přístup z osobně vybraného místa a v osobně vybraném čase;
 e)
 udělit svolení nebo zakázat bezdrátové vysílání a sdělování jejich výkonů veřejnosti, s výjimkou případů, kdy výkon sám je již výkonem vysílaným nebo kdy se tak děje ze záznamu.
 Článek 283
 Výrobci zvukových záznamů
 Každá strana poskytne výrobcům zvukových záznamů výlučné právo:
 a)
 udělit svolení nebo zakázat přímo nebo nepřímo, dočasné nebo trvalé rozmnožování


text:
jejich zvukových záznamů vcelku nebo zčásti jakýmikoli prostředky a v jakékoli podobě;
 b)
 zpřístupňovat veřejnosti prodejem nebo jinak jejich zvukové záznamy včetně jejich kopií; a
 c)
 udělit svolení nebo zakázat zpřístupnění jejich zvukových záznamů veřejnosti po drátě nebo bezdrátově tak, aby k nim veřejnost měla přístup z osobně vybraného místa a v osobně vybraném čase.
 Článek 284
 Vysílací organizace
 Každá strana poskytne vysílacím organizacím výlučné právo povolit nebo zakázat:
 a)
 záznam jejich vysílání;
 b)
 reprodukci záznamu jejich vysílání;
 c)
 zpřístupnění záznamů jejich vysílání veřejnosti po drátě nebo bezdrátově; a
 d)
 opakované vysílání jejich vysílání bezdrátově, jakož i sdělování jejich vysílání veřejnosti, pokud je takové sdělování prováděno na místech přístupných veřejnosti po zaplacení vstupného.
 Článek 285
 Vysílání a sdělování veřejnosti
 1. Každá strana stanoví právo, kterým se zajistí, že uživatel zaplatí jednu spravedlivou odměnu, pokud je užito zvukového záznamu vydaného k obchodním účelům nebo rozmnoženiny takového záznamu k bezdrátovému vysílání nebo jakémukoliv jinému sdělování veřejnosti, a že uvedená odměna bude rozdělena mezi dotčené výkonné umělce a výrobce zvukových záznamů.
 2. Pokud nedojde mezi výkonnými umělci a výrobci zvukových záznamů k dohodě, může každá strana stanovit podmínky pro rozdělování uvedené odměny mezi ně.
 Článek 286
 Doba ochrany
 1. Práva autora literárního nebo uměleckého díla ve smyslu článku 2 Bernské úmluvy trvají po dobu autorova života a 70 let po jeho smrti bez ohledu na den, kdy bylo dílo oprávněně zpřístupněno veřejnosti.
 2. Doba ochrany hudební skladby se slovy trvá 70 let po smrti poslední z těchto nejdéle žijících osob, bez ohledu na to, zda jsou tyto osoby označeny za spoluautory: autor textu a skladatel hudby, za podmínky, že oba jejich příspěvky byly vytvořeny speciálně pro příslušné hudební dílo se slovy.
 3. Práva výkonných umělců uplynou nejdříve za 50 let ode dne podání výkonu. Avšak,
 a)
 pokud je jiný záznam výkonu než zvukový záznam oprávněně vydán nebo oprávněně sdělen veřejnosti v průběhu této doby, zaniknou práva za 50 let ode dne, kdy došlo k prvnímu takovému vydání nebo prvnímu takovému sdělení veřejnosti, cokoli z toho nastane dříve,
 b)
 pokud je během této doby záznam výkonu na zvukovém záznamu oprávněně vydán nebo oprávněně sdělen veřejnosti, zaniknou práva za 70 let ode dne, kdy došlo k prvnímu takovému vydání nebo prvnímu takovému sdělení veřejnosti, cokoli z toho nastane dříve.
 4. Práva výrobců zvukových záznamů uplynou nejdříve za 50 let od pořízení záznamu. Avšak,
 a)
 pokud je v průběhu této doby zvukový záznam oprávněně zveřejněn, uvedená práva uplynou nejdříve za 70 let ode dne, kdy došlo k prvnímu takovému zveřejnění. Pokud během doby uvedené v první větě nedojde k žádnému oprávněnému zveřejnění a pokud byl během této doby zvukový záznam oprávněně sdělen veřejnosti, uvedená práva uplynou nejdříve za 70 let ode dne, kdy došlo k prvnímu takovému sdělení veřejnosti;
 b)
 pokud 50 let od oprávněného zveřejnění zvukového záznamu nebo jeho sdělení veřejnosti výrobce zvukového záznamu přestane nabízet jeho kopie v dostatečném množství k prodeji, nebo je zpřístupňovat veřejnosti, výkonný umělec může vypovědět smlouvu, kterou převedl nebo udělil svá práva na záznam svého výkonu na výrobce zvukového


text:
záznamu.
 5. Práva vysílacích organizací uplynou nejdříve za 50 let ode dne prvního přenosu vysílání, ať již jde o vysílání po drátě nebo o bezdrátové vysílání, pomocí kabelu nebo družice.
 6. Lhůty stanovené v tomto článku se počítají od 1. ledna roku následujícího po události, od které běží.
 Článek 287
 Ochrana technologických prostředků
 1. Každá strana zajistí odpovídající právní ochranu před obcházením jakýchkoliv účinných technologických prostředků, které dotyčná osoba provádí s vědomím, že takový cíl sleduje, nebo nebo má dostatečné důvody to vědět.
 2. Každá strana zajistí odpovídající právní ochranu před výrobou, dovozem, rozšiřováním, prodejem, pronájmem, reklamou týkající se prodeje nebo pronájmu nebo před držbou zařízení, výrobků nebo součástek nebo před poskytováním služeb pro komerční účely, jestliže tyto služby:
 a)
 jsou nabízeny, inzerovány nebo uváděny na trh za účelem obcházení účinných technologických prostředků;
 b)
 mají pouze omezený komerčně významný účel nebo užití jiné, než je obcházení účinných technologických prostředků nebo
 c)
 jsou přednostně určeny, vyrobeny, upraveny nebo provozovány za účelem umožnit nebo usnadnit obcházení účinných technologických prostředků.
 3. Pro účely této dohody se „technologickými prostředky“ rozumí jakákoliv technologie, zařízení nebo součástka, které jsou při své obvyklé funkci určeny k tomu, aby zabraňovaly úkonům nebo omezovaly úkony ve vztahu k dílům nebo jiným předmětům ochrany, ke kterým nebylo uděleno svolení držitele jakýchkoliv autorských práv nebo práv s nimi souvisejících stanovených vnitrostátními právními předpisy. Technologické prostředky se považují za „účinné“, pokud je použití díla nebo jiného předmětu ochrany kontrolováno držiteli práv uplatněním kontroly přístupu nebo ochranného procesu, jako je šifrování, kódování nebo jiná úprava díla nebo jiného předmětu ochrany nebo mechanismu kontroly rozmnožování, který dosahuje cíle ochrany.
 Článek 288
 Ochrana informací týkajících se správy práv
 1. Každá strana poskytne odpovídající právní ochranu proti každé osobě, která bez svolení:
 a)
 odstraňuje nebo pozměňuje jakékoli elektronické informace týkající se správy práv;
 b)
 rozšiřuje, dováží za účelem rozšiřování, vysílání, sděluje nebo zpřístupňuje veřejnosti díla nebo jiné předměty ochrany chráněné podle této dohody, ze kterých byly bez svolení odstraněny nebo na nichž byly bez svolení pozměněny elektronické informace týkající se správy práv,
 pokud taková osoba ví nebo má dostatečné důvody vědět, že takovým jednáním způsobuje, umožňuje, usnadňuje nebo zatajuje porušování jakéhokoliv autorského práva nebo jakýchkoliv práv s ním souvisejících podle vnitrostátních právních předpisů.
 2. Pro účely této kapitoly se „informacemi týkajícími se správy práv“ rozumí jakékoli informace poskytnuté nositelem práv, které identifikují dílo nebo jiný předmět ochrany podle této kapitoly, autora nebo jiného nositele práv, nebo informace o podmínkách použití díla nebo jiného předmětu ochrany a jakákoli čísla nebo kódy, které takovou informaci reprezentují. Odstavec 1 se použije, pokud jakákoli taková informace souvisí s kopií díla nebo jiného předmětu ochrany podle této kapitoly nebo se objeví v souvislosti se sdělením veřejnosti tohoto díla nebo předmětu ochrany podle této kapitoly.
 Článek 289
 Výjimky a omezení
 1. V souladu s úmluvami a mezinárodními dohodami, jejichž jsou smluvními stranami, může každá strana stanovit omezení nebo výjimky týkající se práv uvedených v článcích 281 až 286 této dohody pouze v určitých zvláštních případech, které nejsou v rozporu s obvyklým používáním