text:
připustil nedostatek retroaktivně, pokud byl takový nedostatek zjištěn po původním schválení typu. V tomto případě může nedostatek přetrvávat po dobu dvou let od data oznámení schvalovacímu orgánu, pokud nelze dostatečně prokázat, že k nápravě nedostatku by bylo třeba provést významné změny v konstrukci vozidla a prodloužit dvouletou přípravnou lhůtu. V takovém případě může nedostatek přetrvávat po dobu maximálně tří let.
 4.6.
 V případě, že systém OBD vykazuje jeden nebo více nedostatků, v jejichž důsledku nejsou zcela splněny specifické požadavky této přílohy, může být vozidlo s takovým systémem OBD přijato na žádost výrobce ke schválení typu z hlediska emisí za předpokladu, že jsou splněny zvláštní správní předpisy stanovené v bodě 3 této přílohy.
 Schvalovací orgán oznámí své rozhodnutí o připuštění žádosti o schválení systému s nedostatkem všem ostatním smluvním stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis.
 Dodatek 1
 Funkční aspekty palubních diagnostických systémů (OBD)
 1. ÚVOD
 Tento dodatek popisuje postup zkoušky podle bodu 3 této přílohy. Postup popisuje metodu pro kontrolu funkce palubního diagnostického systému (OBD), který je instalován ve vozidle, simulací chybné funkce příslušných systémů v řídicí jednotce motoru nebo systému regulace emisí. Stanoví rovněž postupy k určení životnosti systémů OBD.
 Výrobce poskytne vadné konstrukční části a/nebo elektrická zařízení, jež se použijí k simulování chybných funkcí. Při měření během cyklu zkoušky typu 1 nesmí tyto vadné konstrukční části nebo zařízení způsobit, že emise vozidla překročí o více než 20 % prahové hodnoty OBD stanovené v tabulce 4A a v tabulce 4B (dle daného případu) v bodě 6.8.2 tohoto předpisu. V případě elektrické poruchy (zkrat / přerušený obvod) smí emise překročit prahové hodnoty OBD o více než dvacet procent.
 Pokud je vozidlo zkoušeno s vadnou konstrukční částí nebo zařízením, schválí se systém OBD v případě, že se aktivuje indikátor chybné funkce (MI). Systém OBD se schválí i v případě, že se indikátor chybné funkce aktivuje pod úrovní prahových hodnot OBD.
 2. POPIS ZKOUŠKY
 2.1.
 Zkouška systémů OBD sestává z těchto fází:
 2.1.1.
 simulace chybné funkce součásti řídicí jednotky motoru nebo systému regulace emisí;
 2.1.2.
 stabilizace vozidla se simulací chybné funkce během stabilizace uvedené v bodě 6.2.1 nebo 6.2.2 tohoto dodatku;
 2.1.3.
 jízda vozidla se simulací chybné funkce během cyklu zkoušky typu 1 a měření emisí vozidla. Při jízdě vozidla se simulací chybné funkce se nepoužijí indexy jízdní křivky a přípustné odchylky stanovené v bodě 2.6.8.3.2 přílohy B6;
 2.1.4.
 zjištění, zda systém OBD na simulovanou chybnou funkci reaguje a odpovídajícím způsobem řidiči vozidla chybnou funkci oznamuje.
 2.2.
 Alternativně může být na žádost výrobce chybná funkce jedné nebo více konstrukčních částí simulována elektronicky podle požadavků bodu 6 tohoto dodatku.
 2.3.
 Výrobce může požadovat, aby bylo monitorování provedeno mimo cyklus zkoušky typu 1, pokud může být schvalovacímu orgánu prokázáno, že monitorování za podmínek vyskytujících se během cyklu zkoušky typu 1 by vedlo k restriktivním podmínkám monitorování vozidla v provozu.
 3. ZKUŠEBNÍ VOZIDLO A PALIVO
 3.1. Vozidlo
 Zkušební vozidlo musí splňovat požadavky bodu 2.3 přílohy B6 tohoto předpisu.
 3.2. Palivo
 Pro zkoušky se použije příslušné referenční palivo popsané v příloze B3 tohoto předpisu.


text:
Typ paliva pro každý režim poruchy, který má být zkoušen (popsaný v bodě 6.3 tohoto dodatku), může být vybrán schvalovacím orgánem z referenčních paliv popsaných v příloze B3 tohoto předpisu v případě zkoušek jednopalivového vozidla na plyn nebo dvoupalivového (bi-fuel) vozidla na plyn. Zvolený druh paliva se nesmí měnit v žádné z fází zkoušky (popsaných v bodech 2.1 až 2.3 tohoto dodatku). Pokud se jako palivo použije LPG nebo NG/biomethan, je přípustné, aby se motor nastartoval na benzin a přepnul na LPG nebo NG/biomethan po předem určené době, která je stanovena automaticky a kterou nemůže řidič ovlivnit.
 4. TEPLOTA A TLAK PŘI ZKOUŠCE
 4.1.
 Teplota a tlak při zkoušce musí splňovat požadavky stanovené pro zkoušku typu 1 v příloze B6 tohoto předpisu.
 5. ZKUŠEBNÍ ZAŘÍZENÍ
 5.1. Vozidlový dynamometr
 Vozidlový dynamometr musí splňovat požadavky přílohy B5 tohoto předpisu.
 6. POSTUP ZKOUŠKY OBD
 Přehled postupu zkoušky OBD je uveden na obrázku C5.App1/1. Je pouze informativní.
 Obrázek C5.App1/1 Přehled prokazovací zkoušky
 6.1.
 Pracovním cyklem na vozidlovém dynamometru je příslušný cyklus WLTC projetý při zkoušce typu 1, podle specifikací v přílohách části B.
 6.1.1.
 Zkoušku typu 1 není nutné provádět za účelem prokázání elektrické poruchy (zkrat / přerušený obvod). Tyto režimy poruch může výrobce prokázat použitím takových jízdních podmínek, kdy je daná konstrukční část použita a jsou splněny podmínky monitorování. Tyto podmínky musí být uvedeny v dokumentaci schválení typu.
 6.1.2.
 Na začátku každého režimu poruch, který má být prokázán, se vymaže paměť s chybovými kódy.
 6.2.
 Stabilizace vozidla
 6.2.1.
 Stabilizace pro přizpůsobení
 Stabilizace pro přizpůsobení sestává ze dvou částí:
 a)
 stabilizace pro přizpůsobení bez chyby;
 b)
 stabilizace pro přizpůsobení s chybou,
 dle volby výrobce.
 Úroveň 1A
 Stabilizace pro přizpůsobení sestává z jednoho nebo několika po sobě jdoucích čtyřfázových zkušebních cyklů WLTC. Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu lze místo čtyřfázových zkoušek použít alternativní metodu pro přizpůsobení.
 Je-li chybový kód uložen do paměti po stabilizaci pro přizpůsobení, výrobce jej vymaže.
 Úroveň 1 B
 Stabilizace pro přizpůsobení sestává z jednoho nebo několika po sobě jdoucích třífázových zkušebních cyklů WLTC. Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu lze místo třífázových zkoušek použít alternativní metodu pro přizpůsobení.
 Je-li chybový kód uložen do paměti po stabilizaci pro přizpůsobení, výrobce jej vymaže.
 6.2.2.
 Stabilizace pro monitorování
 6.2.2.1.
 Pouze úroveň 1A
 V závislosti na typu motoru a po zavedení jednoho z režimů poruch uvedených v bodě 6.3 tohoto dodatku musí být vozidlo stabilizováno provedením nejméně dvou po sobě jdoucích čtyřfázových zkušebních cyklů WLTC.
 Pouze úroveň 1B
 V závislosti na typu motoru a po zavedení jednoho z režimů poruch uvedených v bodě 6.3 tohoto dodatku musí být vozidlo stabilizováno provedením nejméně dvou po sobě jdoucích třífázových zkušebních cyklů WLTC.
 6.2.3.
 Pouze úroveň 1A
 Na žádost výrobce se se souhlasem schvalovacího orgánu mohou použít alternativní metody stabilizace.
 Důvod použití doplňkových stabilizačních cyklů nebo alternativních metod stabilizace a podrobnosti o těchto cyklech/metodách se uvedou v dokumentaci schválení typu.
 6.3.
 Režimy poruch, které se mají zkoušet
 6.3.1.
 Vozidla se zážehovým motorem:
 6.3.1.1.
 Nahrazení katalyzátoru katalyzátorem se zhoršenou funkcí či vadným katalyzátorem nebo

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
elektronická simulace takové poruchy.
 6.3.1.2.
 Selhání zapalování podle podmínek pro monitorování selhání zapalování uvedených v bodě 3.3.3.2 této přílohy.
 6.3.1.3.
 Nahrazení kyslíkové sondy kyslíkovou sondou se zhoršenou funkcí či vadnou kyslíkovou sondou nebo elektronická simulace takové poruchy.
 6.3.1.4.
 Elektrické odpojení jakékoli další konstrukční části související s emisemi a spojené s počítačem řídícím hnací ústrojí vozidla (jestliže je aktivní u zvoleného druhu paliva).
 6.3.1.5.
 Elektrické odpojení elektronického zařízení pro regulaci odvádění emisí způsobených vypařováním (pokud je jím vozidlo vybaveno a jestliže je aktivní u zvoleného druhu paliva).
 6.3.2.
 Vozidla se vznětovým motorem:
 6.3.2.1.
 Nahrazení katalyzátoru, pokud je namontován, katalyzátorem se zhoršenou funkcí či vadným katalyzátorem nebo elektronická simulace takové poruchy.
 6.3.2.2.
 Úplné odstranění filtru částic, pokud je namontován, nebo v případě, že nedílnou součástí filtru jsou čidla, odstranění vadného montážního celku.
 6.3.2.3.
 Elektrické odpojení libovolného elektronického regulátoru dávkování a časování systému dodávky paliva.
 6.3.2.4.
 Elektrické odpojení jakékoli další konstrukční části související s emisemi a spojené s počítačem řídícím hnací ústrojí vozidla.
 6.3.2.5.
 Aby výrobce splnil požadavky bodů 6.3.2.3 a 6.3.2.4 tohoto dodatku, musí se souhlasem schvalovacího orgánu učinit odpovídající kroky, aby prokázal, že systém OBD bude oznamovat chybnou funkci v případě, že dojde k takovému odpojení.
 6.3.2.6.
 Výrobce prokáže, že systém OBD v průběhu schvalovací zkoušky zjistí chybné funkce průtoku v systému EGR a chladiče.
 6.4.
 Zkouška systému OBD
 6.4.1.
 Vozidla se zážehovým motorem:
 6.4.1.1.
 Po stabilizaci podle bodu 6.2 tohoto dodatku se s vozidlem provede zkouška typu 1.
 Indikátor chybné funkce (MI) se musí aktivovat nejpozději před ukončením této zkoušky při kterékoli z podmínek uvedených v bodech 6.4.1.2 až 6.4.1.6 tohoto dodatku. Indikátor chybné funkce se může aktivovat i během stabilizace. Technická zkušebna může tyto režimy poruch nahradit jinými režimy poruch podle bodu 3.3.3.4 této přílohy. Avšak celkový počet simulovaných poruch pro účely schválení typu nesmí být větší než čtyři.
 V případě zkoušek dvoupalivového (bi-fuel) vozidla na plyn se použijí oba druhy paliva, přičemž může dojít nejvýše ke čtyřem simulovaným poruchám, podle uvážení schvalovacího orgánu.
 6.4.1.2.
 Nahrazení katalyzátoru katalyzátorem se zhoršenou funkcí či vadným katalyzátorem nebo elektronická simulace katalyzátoru se zhoršenou funkcí či vadného katalyzátoru, které způsobí zvýšení emisí nad prahovou hodnotu OBD pro NMHC nebo prahovou hodnotu OBD pro NOx stanovené v bodě 6.8.2 tohoto předpisu.
 6.4.1.3.
 Simulace selhání zapalování podle podmínek pro monitorování selhání zapalování uvedených v bodě 3.3.3.2 této přílohy, které způsobí zvýšení emisí nad kteroukoli z prahových hodnot OBD stanovených v bodě 6.8.2 tohoto předpisu.
 6.4.1.4.
 Nahrazení kyslíkové sondy kyslíkovou sondou se zhoršenou funkcí či vadnou kyslíkovou sondou nebo elektronická simulace kyslíkové sondy se zhoršenou funkcí či vadné kyslíkové sondy, které způsobí zvýšení emisí nad kteroukoli z prahových hodnot OBD stanovených v bodě 6.8.2 tohoto předpisu.
 6.4.1.5.
 Elektrické odpojení elektronického zařízení pro regulaci odvádění emisí způsobených vypařováním (pokud je jím vozidlo vybaveno a jestliže je aktivní u zvoleného druhu paliva).
 6.4.1.6.
 Elektrické odpojení jakékoli jiné konstrukční části hnacího ústrojí související s emisemi, která je připojena k počítači, jež způsobí zvýšení emisí nad kteroukoli z prahových hodnot OBD stanovených v bodě 6.8.2 tohoto předpisu (jestliže je aktivní


text:
u zvoleného druhu paliva).
 6.4.2.
 Vozidla se vznětovým motorem:
 6.4.2.1.
 Po stabilizaci podle bodu 6.2 tohoto dodatku se s vozidlem provede zkouška typu 1.
 Indikátor chybné funkce (MI) se musí aktivovat nejpozději před ukončením této zkoušky při kterékoli z podmínek uvedených v bodech 6.4.2.2 až 6.4.2.5 tohoto dodatku. Indikátor chybné funkce se může aktivovat i během stabilizace. Technická zkušebna může tyto režimy poruch nahradit jinými režimy poruch podle bodu 3.3.4.4 této přílohy. Avšak celkový počet simulovaných poruch pro účely schválení typu nesmí být větší než čtyři.
 6.4.2.2.
 Nahrazení katalyzátoru, pokud je namontován, katalyzátorem se zhoršenou funkcí či vadným katalyzátorem nebo elektronická simulace katalyzátoru se zhoršenou funkcí či vadného katalyzátoru, které způsobí zvýšení emisí nad kteroukoli z prahových hodnot OBD stanovených v bodě 6.8.2 tohoto předpisu.
 6.4.2.3.
 Úplné odstranění filtru částic, pokud je namontován, nebo nahrazení filtru částic vadným filtrem částic splňujícím podmínky bodu 6.3.2.2 tohoto dodatku, které způsobí zvýšení emisí nad kteroukoli z prahových hodnot OBD stanovených v bodě 6.8.2 tohoto předpisu.
 6.4.2.4.
 S odkazem na bod 6.3.2.5 tohoto dodatku odpojení libovolného elektronického regulátoru dávkování a časování systému dodávky paliva, které způsobí zvýšení emisí nad kteroukoli z prahových hodnot OBD stanovených v bodě 6.8.2 tohoto předpisu.
 6.4.2.5.
 S odkazem na bod 6.3.2.5 tohoto dodatku odpojení jakékoli jiné konstrukční části hnacího ústrojí související s emisemi, která je připojena k počítači, jež způsobí zvýšení emisí nad kteroukoli z prahových hodnot OBD stanovených v bodě 6.8.2 tohoto předpisu.
 6.5.
 Diagnostické signály
 6.5.1.
 Vyhrazeno
 6.5.1.1.
 Jakmile je rozpoznána první chybná funkce některé konstrukční části nebo systému, uloží se do paměti počítače údaje „freeze-frame“ o stavu motoru v daném okamžiku. Pokud následně dojde k chybné funkci palivového systému nebo selhání zapalování, nahradí se všechny předchozí uložené údaje „freeze-frame“ údaji o stavu palivového systému, nebo údaji o selhání zapalování (podle toho, co nastane dříve). Údaje o stavu motoru ukládané do paměti musí zahrnovat mimo jiné vypočtené hodnoty zatížení, otáčky motoru, hodnotu (hodnoty) adaptace seřízení motoru (je-li k dispozici), tlak paliva (je-li k dispozici), rychlost vozidla (je-li k dispozici), teplotu chladicího média motoru, tlak v sacím potrubí (je-li k dispozici), stav palivového systému (např. regulovaný, neregulovaný) (je-li k dispozici) a chybový kód, který vyvolal uložení údajů do paměti. Pro ukládání údajů „freeze-frame“ musí výrobce vybrat takovou sestavu údajů, která je nejvhodnější z hlediska následujících oprav. Požaduje se pouze jeden soubor údajů. Dle volby výrobce mohou být do paměti ukládány i další soubory údajů za předpokladu, že pomocí univerzálního čtecího zařízení, které odpovídá požadavkům bodů 6.5.3.2 a 6.5.3.3 tohoto dodatku, lze přečíst alespoň předepsaný soubor údajů. Je-li v souladu s bodem 3.8 této přílohy vymazán chybový kód, který vyvolal uložení údajů do paměti, mohou být vymazány i uložené údaje o stavu motoru.
 6.5.1.2.
 Kromě požadovaných údajů „freeze-frame“ musí být na vyžádání poskytnuty k dispozici následující signály (jsou-li k dispozici) přes sériové rozhraní normalizovaného konektoru pro přenos dat, pokud jsou tyto informace k dispozici pro palubní počítač nebo pokud mohou být zjištěny pomocí informací dostupných v palubním počítači: počet diagnostických chybových kódů, teplota chladicího média motoru, stav palivového systému


text:
(např. regulovaný, neregulovaný), hodnota (hodnoty) adaptace seřízení motoru, předstih zapalování, teplota nasávaného vzduchu, tlak vzduchu v sacím potrubí, průtok vzduchu, otáčky motoru, výstupní hodnota snímače polohy škrticí klapky, stav sekundárního vzduchu (před vstupem, za vstupem, atmosférický), vypočtená hodnota zatížení, rychlost vozidla, tlak paliva, kyslíková sonda a číslo chybového kódu.
 Signály jsou udávány v normalizovaných jednotkách podle požadavků v bodě 6.5.3 tohoto dodatku. Vlastní signály musí být jasně odlišitelné od výchozí hodnoty nebo od signálů nouzového („limp-home“) režimu.
 6.5.1.3.
 Pro všechny systémy regulace emisí, pro které se provádějí zvláštní palubní vyhodnocovací zkoušky (katalyzátor, kyslíkové čidlo atd.), s výjimkou detekce selhání zapalování, monitorování palivového systému a komplexního monitorování konstrukčních částí, musí být výsledky poslední zkoušky, kterou vozidlo podstoupilo, a mezní hodnoty, s nimiž je systém porovnáván, dostupné přes sériové rozhraní normalizovaného konektoru pro přenos dat podle specifikací v bodě 6.5.3 tohoto dodatku. Pro výše uvedené vyjmuté monitorované konstrukční části a systémy musí být z poslední zkoušky dostupný údaj vyhověl/nevyhověl, a to přes sériové rozhraní normalizovaného konektoru pro přenos dat.
 Veškerá data, která mají být uložena, pokud jde o výkon systému OBD v provozu, podle ustanovení bodu 7.6 tohoto dodatku, musí být dostupná přes sériové rozhraní normalizovaného konektoru pro přenos dat podle specifikací v bodě 6.5.3 tohoto dodatku.
 6.5.1.4.
 Požadavky na systém OBD, na jejichž základě je vozidlo schváleno, a hlavní systémy regulace emisí monitorované systémem OBD odpovídající požadavkům bodu 6.5.3.3 tohoto dodatku musí být dostupné přes sériové rozhraní normalizovaného konektoru pro přenos dat podle specifikací v bodě 6.5.3 tohoto dodatku.
 6.5.1.5.
 U všech typů vozidel uváděných do provozu musí být identifikační číslo kalibrace softwaru dostupné přes sériové rozhraní normalizovaného konektoru pro přenos dat. Identifikační číslo kalibrace softwaru musí být v normalizovaném formátu.
 6.5.2.
 Diagnostický systém regulace emisí nemusí vyhodnotit konstrukční části během chybné funkce, pokud by toto vyhodnocení vedlo k ohrožení bezpečnosti nebo k poruše konstrukční části.
 6.5.3.
 Diagnostický systém regulace emisí musí zajistit normalizovaný a neomezený přístup a musí odpovídat níže uvedeným normám ISO a/nebo předpisům SAE. Podle uvážení výrobce mohou být použity pozdější verze.
 6.5.3.1.
 Pokud jde o spojení mezi palubní diagnostikou ve vozidle a diagnostikou mimo vozidlo, použije se tato norma:
 a)
 ISO 15765-4:2011 „Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems“, ze dne 1. února 2011.
 6.5.3.2.
 Normy týkající se přenosu informací souvisejících s OBD:
 a)
 ISO 15031-5 „Road vehicles – communication between vehicles and external test equipment for emissions-related diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services“, ze dne 1. dubna 2011, nebo předpis SAE J1979 ze dne 23. února 2012;
 b)
 ISO 15031-4 „Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions related diagnostics – Part 4: External test equipment“, ze dne 1. června 2005, nebo předpis SAE J1978 ze dne 30. dubna 2002;
 c)
 ISO 15031-3 „Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions related diagnostics – Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits: specification and use“, ze dne 1. července 2004, nebo předpis SAE J1962 ze dne 26. července


text:
2012;
 d)
 ISO 15031-6 „Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions related diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions“, ze dne 13. srpna 2010, nebo předpis SAE J2012 ze dne 7. března 2013;
 e)
 ISO 27145 „Road vehicles – Implementation of World-Wide Harmonized On-Board Diagnostics (WWH-OBD)“, ze dne 15. srpna 2012, s omezením, že pro účely datového spojení smí být použito pouze ustanovení bodu 6.5.3.1 písm. a);
 f)
 ISO 14229:2013 „Road vehicles – Unified diagnostic services (UDS)“ s omezením, že pro účely datového spojení smí být použito pouze ustanovení bodu 6.5.3.1 písm. a).
 Normy uvedené v písmenech e) a f) smí být použity jako alternativa namísto normy uvedené v písmenu a).
 6.5.3.3.
 Zkušební zařízení a diagnostické nástroje potřebné ke komunikaci se systémy OBD musí jako minimum splňovat funkční specifikace stanovené v normě uvedené v bodě 6.5.3.2 písm. b) tohoto dodatku.
 6.5.3.4.
 Základní diagnostické údaje (specifikované v bodě 6.5.1) a dvousměrné kontrolní informace musí mít formát a být v jednotkách podle normy uvedené v bodě 6.5.3.2 písm. a) tohoto dodatku a musí být dostupné s použitím diagnostických nástrojů splňujících požadavky normy uvedené v bodě 6.5.3.2 písm. b) tohoto dodatku.
 Výrobce vozidla musí předat národnímu normalizačnímu orgánu podrobnosti o všech diagnostických údajích souvisejících s emisemi, které nejsou specifikovány v normě uvedené v bodě 6.5.3.2 písm. a) tohoto dodatku, avšak souvisejí s tímto předpisem, např. PID, ID monitorovací funkce systému OBD, ID zkoušek.
 6.5.3.5.
 Pokud byla zjištěna chyba, označí ji výrobce příslušným chybovým kódem podle ISO/SAE, který je stanoven v některé z norem uvedených v bodě 6.5.3.2 písm. d) tohoto dodatku, které se týkají „diagnostických chybových kódů souvisejících s emisemi“. Jestliže taková identifikace není možná, může výrobce použít vlastní diagnostické chybové kódy v souladu s touž normou. Chybové kódy musí být plně přístupné pro normalizovaná diagnostická zařízení, která splňují ustanovení bodu 6.5.3.3 tohoto dodatku.
 6.5.3.6.
 Rozhraní pro spojení mezi vozidlem a diagnostickým zkušebním zařízením musí být normalizováno a musí splňovat všechny požadavky normy uvedené v bodě 6.5.3.2 písm. c) tohoto dodatku. Místo pro instalaci zařízení musí schválit správní orgán a musí být zvoleno tak, aby zařízení bylo snadno dostupné obsluze, ale chráněné před neoprávněnými zásahy nekvalifikovaných osob.
 7. VÝKON V PROVOZU
 Tento bod platí pouze pro úroveň 1A.
 7.1.
 Obecné požadavky
 7.1.1.
 Každá monitorovací funkce systému OBD se provede nejméně jednou za jízdní cyklus, při němž jsou splněny podmínky monitorování, jak jsou specifikovány v bodě 7.2 tohoto dodatku. Výrobci nesmějí použít vypočtený poměr (ani žádný prvek uvedeného poměru) ani žádný další ukazatel frekvence monitorovací funkce jako podmínku monitorování pro jakoukoli monitorovací funkci.
 7.1.2.
 Poměr výkonu v provozu (IUPR) konkrétní monitorovací funkce M systému OBD a výkonu v provozu zařízení k regulaci znečišťujících látek je:
 IUPRM = čitatelM / jmenovatelM
 7.1.3.
 Srovnání čitatele a jmenovatele ukazuje, jak často je konkrétní monitorovací funkce v činnosti vzhledem k provozu vozidla. V zájmu zajištění toho, aby všichni výrobci zaznamenávali IUPRM stejně, jsou stanoveny podrobné požadavky pro definici a zvyšování těchto počitadel.
 7.1.4.
 Jestliže je v souladu s požadavky této přílohy vozidlo


text:
vybaveno konkrétní monitorovací funkcí M, musí IUPRM dosahovat alespoň těchto minimálních hodnot:
 a)
 0,260 u monitorovacích funkcí systému sekundárního vzduchu a dalších monitorovacích funkcí souvisejících se studeným startem;
 b)
 0,520 u monitorovacích funkcí zařízení pro regulaci odvádění emisí způsobených vypařováním;
 c)
 0,336 u všech ostatních monitorovacích funkcí.
 7.1.5.
 Vozidla musí splňovat požadavky bodu 7.1.4 tohoto dodatku pro počet kilometrů alespoň cílové doby životnosti, jak je vymezena v bodě 6.7 tohoto předpisu.
 7.1.6.
 Požadavky uvedené v tomto bodě se v případě určité monitorovací funkce M pokládají za splněné, jestliže u všech vozidel určité rodiny OBD vyráběných v určitém kalendářním roce platí následující statistické podmínky:
 a)
 průměrná hodnota IUPRM je stejná jako minimální hodnota platná pro monitorovací funkci nebo je větší než tato hodnota;
 b)
 více než 50 % všech vozidel má hodnotu IUPRM, která je stejná jako minimální hodnota platná pro monitorovací funkci nebo je větší než tato hodnota.
 7.2.
 ČitatelM
 7.2.1.
 Čitatel konkrétní monitorovací funkce je počitadlo, jež měří, kolikrát bylo vozidlo v provozu tak, že byly splněny všechny podmínky monitorování zavedené výrobcem, jež jsou nezbytné pro to, aby konkrétní monitorovací funkce zjistila chybnou funkci a byl varován řidič. Čitatel nesmí být zvýšen více než jednou za jízdní cyklus, neexistuje-li pro to technické odůvodnění.
 7.3.
 JmenovatelM
 7.3.1.
 Jmenovatel slouží jako počitadlo udávající počet jízdních událostí vozidla a zohledňující zvláštní podmínky pro konkrétní monitorovací funkci. Jmenovatel se zvýší nejméně jednou za jízdní cyklus, jsou-li takové podmínky během tohoto jízdního cyklu splněny, a obecný jmenovatel se zvýší, jak je uvedeno v bodě 7.5 tohoto dodatku, není-li jmenovatel v souladu s bodem 7.7 tohoto dodatku deaktivován.
 7.3.2.
 Kromě požadavků bodu 7.3.1 tohoto dodatku platí:
 a)
 Jmenovatel(é) monitorovací funkce systému sekundárního vzduchu se zvýší, trvá-li povelem „zapnout“ spuštěný chod systému sekundárního vzduchu 10 nebo více sekund. Při zjišťování doby, po kterou trvá stav „zapnuto“, nesmí systém OBD zohlednit dobu, kdy je systém sekundárního vzduchu v provozu výhradně pro účely monitorování, aniž by to vyžadoval provoz vozidla.
 b)
 Jmenovatelé monitorovacích funkcí systému, které jsou v činnosti pouze při studeném startu, se zvýší, je-li daná konstrukční část nebo strategie spuštěna povelem „zapnout“ na dobu 10 sekund či delší.
 c)
 Jmenovatel(é) pro monitorovací funkce proměnného časování ventilů a/nebo řídicích systémů se zvýší, jestliže je daná konstrukční část uvedena do činnosti (např. je spuštěna povelem „zapnout“, „otevřít“, „zavřít“, „zablokovat“ atd.) dvakrát nebo víckrát během jízdního cyklu, nebo na dobu 10 sekund a delší, podle toho, co nastane dříve.
 d)
 U následujících monitorovacích funkcí se jmenovatel(é) zvýší o jedničku, jestliže kromě splnění požadavků tohoto bodu při alespoň jednom jízdním cyklu vozidlo absolvovalo přinejmenším 800 kumulativních kilometrů provozu od posledního zvýšení jmenovatele:
 i)
 oxidační katalyzátor pro vznětové motory;
 ii)
 filtr pevných částic pro vznětové motory.
 e)
 Aniž jsou dotčeny požadavky na zvýšení jmenovatelů dalších monitorovacích funkcí, zvyšují se jmenovatelé monitorovacích funkcí následujících konstrukčních částí tehdy a pouze tehdy, pokud byl jízdní cyklus zahájen studeným startem:
 i)
 čidla teploty kapalin (oleje, chladicího média motoru, paliva, činidla selektivní katalytické redukce);
 ii)
 čidla teploty čistého vzduchu (okolního vzduchu, nasávaného vzduchu, plnicího vzduchu, sacího


text:
potrubí);
 iii)
 čidla teploty výfuku (recirkulace/chlazení výfukových plynů, přeplňování výfukových plynů, katalyzátoru).
 f)
 Jmenovatelé monitorovacích funkcí systému regulace přeplňovacího tlaku se zvýší, jestliže jsou splněny všechny tyto podmínky:
 i)
 podmínky obecného jmenovatele jsou splněny;
 ii)
 systém regulace přeplňovacího tlaku je v činnosti po dobu 15 sekund nebo delší.
 g)
 Výrobci mohou požádat o použití zvláštních podmínek jmenovatele pro určité konstrukční části nebo systémy a tato žádost může být schválena pouze tehdy, lze-li schvalovacímu orgánu prokázat předložením údajů a/nebo technického posudku, že pro spolehlivé zjištění chybných funkcí jsou tyto jiné podmínky nezbytné.
 7.3.3.
 U hybridních vozidel, u vozidel, která používají alternativní technické vybavení nebo strategie startování motoru (např. integrovaný startér a generátory), nebo u vozidel poháněných alternativním palivem (např. jednoúčelové, dvoupalivové (bi-fuel) nebo dvoupalivové (dual fuel) aplikace) si může výrobce u schvalovacího orgánu vyžádat povolení k použití alternativních kritérií, tj. kritérií jiných, než která jsou pro zvyšování jmenovatele stanovena v tomto bodě. Schvalovací orgán obecně neschválí alternativní kritéria u vozidel, která používají vypínání motoru za podmínek volnoběžných otáček / zastavení vozidla nebo podmínek blízkých těmto podmínkám. Schválení alternativních kritérií schvalovacím orgánem se musí zakládat na rovnocennosti těchto alternativních kritérií, která umožní stanovit délku provozu vozidla v poměru k míře provozu běžného vozidla v souladu s kritérii stanovenými v tomto bodě.
 7.4.
 Počitadlo cyklů zapalování
 7.4.1.
 Počitadlo cyklů zapalování udává počet cyklů zapalování, které vozidlo absolvovalo. Počitadlo cyklů zapalování se nesmí zvýšit více než jednou za jízdní cyklus.
 7.5.
 Obecný jmenovatel
 7.5.1.
 Obecný jmenovatel je počitadlo, které měří, kolikrát bylo vozidlo v provozu. Zvýší se během 10 sekund, a to pouze v tom případě, že jsou během jediného jízdního cyklu splněna následující kritéria:
 a)
 kumulativní doba od startu motoru je 600 sekund a více při nadmořské výšce menší než 2 440 m a teplotě okolí rovnající se –7 °C nebo vyšší;
 b)
 kumulativní doba provozu vozidla při rychlosti 40 km/h a vyšší probíhá po dobu 300 sekund a více při nadmořské výšce menší než 2 440 m a teplotě okolí rovnající se –7 °C nebo vyšší;
 c)
 nepřetržitý provoz vozidla při volnoběhu (tj. plynový pedál je uvolněn a rychlost vozidla je 1,6 km/h nebo nižší) po dobu 30 sekund a více při nadmořské výšce nižší než 2 440 m a teplotě okolí rovnající se –7 °C nebo vyšší.
 7.6.
 Hlášení a zvyšování stavu udávaného počítadly
 7.6.1.
 Systém OBD hlásí v souladu se specifikacemi normy ISO 15031-5 a normy uvedené v bodě 6.5.3.2 písm. a) tohoto dodatku počitadlo cyklu zapalování a obecný jmenovatel, jakož i samostatné čitatele a jmenovatele u následujících monitorovacích funkcí, jestliže je jejich přítomnost na vozidle podle této přílohy požadována:
 a)
 katalyzátory (každá část se hlásí samostatně);
 b)
 kyslíková sonda / čidlo výfukových plynů včetně sekundárních kyslíkových sond (každé čidlo se hlásí samostatně);
 c)
 systém související s emisemi způsobenými vypařováním;
 d)
 systém EGR;
 e)
 systém proměnného časování ventilů;
 f)
 systém sekundárního vzduchu;
 g)
 filtr částic;
 h)
 systém následného zpracování NOx (např. adsorbér NOx, systém činidla/katalyzátoru NOx);
 i)
 systém regulace přeplňovacího tlaku.
 7.6.2.
 U konkrétních konstrukčních částí nebo systémů s několika


text:
monitorovacími funkcemi, jejichž hlášení je podle tohoto bodu požadováno (např. část 1 kyslíkové sondy může mít více monitorovacích funkcí pro odezvu sondy nebo jiné vlastnosti sondy), musí systém OBD zaznamenávat čitatele a jmenovatele pro každou z konkrétních monitorovacích funkcí zvlášť a hlásit pouze odpovídajícího čitatele a jmenovatele pro konkrétní monitorovací funkci, která má nejmenší číselný poměr. Mají-li stejný poměr dvě nebo více konkrétních monitorovacích funkcí, hlásí se u dané konstrukční části odpovídající čitatel a jmenovatel pro konkrétní monitorovací funkci, u níž má jmenovatel nejvyšší hodnotu.
 7.6.2.1.
 Z povinnosti hlášení jsou vyjmuty čitatele a jmenovatele pro konkrétní monitorovací funkce konstrukčních částí nebo systémů, jež jsou nepřetržitě monitorovány s ohledem na případný zkrat nebo přerušený obvod.
 Výrazem „nepřetržitě“ se v této souvislosti rozumí, že monitorování je trvale aktivováno a k záznamu signálu použitého pro účely monitorování dochází nejméně dvakrát za sekundu, přičemž vyhodnocení přítomnosti či nepřítomnosti poruchy ve vztahu k dané monitorovací funkci proběhne do 15 sekund.
 Je-li frekvence záznamu signálu ze vstupní konstrukční části do počítače pro potřeby řízení motoru nižší než dva záznamy za sekundu, může být signál dané konstrukční části vyhodnocován pokaždé, když k záznamu dochází.
 Aktivace výstupní konstrukční části / systému pouze za účelem jejího/jeho monitorování není vyžadována.
 7.6.3.
 Všechna počitadla se v případě zvýšení zvýší o jedničku.
 7.6.4.
 Minimální hodnota každého počitadla je 0, maximální hodnota nesmí být nižší než 65 535, aniž jsou dotčeny ostatní požadavky na standardy systému OBD týkající se ukládání do paměti a hlášení.
 7.6.5.
 Jestliže buď čitatel, nebo jmenovatel pro konkrétní monitorovací funkci dosáhne maximální hodnoty, vydělí se obě počitadla pro danou monitorovací funkci dvěma, než se opět zvýší podle ustanovení v bodech 7.2 a 7.3 tohoto dodatku. Jestliže počitadlo cyklů zapalování nebo obecný jmenovatel dosáhne maximální hodnoty, příslušné počitadlo se při svém příštím zvyšování nastaví na nulu podle ustanovení v bodech 7.4 a 7.5 tohoto dodatku.
 7.6.6.
 Každé počitadlo se znovu nastaví na nulu pouze tehdy, dojde-li k vyresetování nevolatilní paměti (např. v případě přeprogramování atd.) nebo jsou-li čísla uložena v udržovací (keep-alive) paměti (KAM) v případě, že dojde ztrátě KAM v důsledku přerušení přívodu elektrické energie do řídicího modulu (např. při odpojení baterie atd.).
 7.6.7.
 Výrobce přijme opatření k tomu, aby hodnoty čitatele nebo jmenovatele nemohly být resetovány nebo změněny, s výjimkou případů, které jsou výslovně uvedeny v tomto bodě.
 7.7.
 Deaktivace čitatelů a jmenovatelů a obecného jmenovatele
 7.7.1.
 Do 10 sekund poté, co byla zjištěna chybná funkce, která deaktivuje monitorovací funkci, jež je vyžadována pro splnění podmínek monitorování podle této přílohy (tj. je uložen dočasný nebo potvrzený kód), deaktivuje systém OBD další zvyšování odpovídajícího čitatele a jmenovatele u každé deaktivované monitorovací funkce. Pokud se chybná funkce už nezjistí (tj. dočasný kód je smazán prostřednictvím samovymazání nebo povelem čtecího zařízení), obnoví se do 10 sekund zvyšování všech odpovídajících čitatelů a jmenovatelů.
 7.7.2.
 Do 10 sekund od okamžiku, kdy je aktivován pomocný pohon (PTO), který deaktivuje monitorovací funkci, jež je vyžadována pro splnění podmínek monitorování podle této přílohy, deaktivuje systém OBD další zvyšování odpovídajícího čitatele a jmenovatele u každé deaktivované monitorovací


text:
funkce. Když je pomocný pohon (PTO) deaktivován, zahájí se do 10 sekund zvyšování všech odpovídajících čitatelů a jmenovatelů.
 7.7.3.
 Systém OBD do 10 sekund aktivuje další zvyšování čitatele a jmenovatele konkrétní monitorovací funkce, jestliže byla zjištěna chybná funkce jakékoli konstrukční části použité ke stanovení kritérií v rámci definice jmenovatele konkrétní monitorovací funkce (tj. rychlost vozidla, teplota okolí, nadmořská výška, činnost při volnoběhu, studený start motoru nebo doba provozu) a došlo k uložení odpovídajícího dočasného chybového kódu do paměti. Zvyšování čitatele a jmenovatele se znovu zahájí do 10 sekund po odstranění chybné funkce (např. dočasný kód je smazán prostřednictvím samovymazání nebo povelem čtecího zařízení).
 7.7.4.
 Systém OBD do 10 sekund deaktivuje další zvyšování obecného jmenovatele, jestliže byla zjištěna chybná funkce jakékoli konstrukční části, jež má stanovit, zda jsou splněna kritéria bodu 7.5 tohoto dodatku (tj. rychlost vozidla, teplota okolí, nadmořská výška, činnost při volnoběhu, studený start motoru nebo doba provozu) a došlo k uložení odpovídajícího dočasného chybového kódu do paměti. Zvyšování obecného jmenovatele nesmí být deaktivováno za žádné jiné podmínky. Zvyšování obecného jmenovatele se znovu zahájí do 10 sekund po odstranění chybné funkce (např. dočasný kód je smazán prostřednictvím samovymazání nebo povelem čtecího zařízení).


text:
 7.5.2011
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 120/1
 Pouze původní texty EHK/OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Je zapotřebí ověřit si status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost v nejnovější verzi dokumentu EHK/OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Předpis č. 110 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK/OSN) – Jednotná ustanovení pro schvalování typu
 I.
 zvláštních součástí motorových vozidel, která ve svém pohonném systému používají stlačený zemní plyn (CNG);
 II.
 vozidel s ohledem na zástavbu zvláštních součástí schváleného typu pro použití stlačeného zemního plynu (CNG) k jejich pohonu
 Zahrnuje veškerá platná znění včetně:
 doplňku 9 k původnímu znění předpisu – datum vstupu v platnost: 19. srpna 2010
 OBSAH
 PŘEDPIS
 1.
 Oblast působnosti
 2.
 Definice a klasifikace součástí
 ČÁST I
 3.
 Žádost o schválení typu
 4.
 Značení
 5.
 Schválení typu
 6.
 Specifikace součástí pro CNG
 7.
 Změny typu součásti pro CNG a rozšíření schválení typu
 8.
 (nepřiděleno)
 9.
 Shodnost výroby
 10.
 Postihy za neshodnou výrobu
 11.
 (nepřiděleno)
 12.
 Definitivní ukončení výroby
 13.
 Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za zkoušky pro schválení typu, názvy a adresy správních útvarů
 ČÁST II
 14.
 Definice
 15.
 Žádost o schválení typu
 16.
 Schválení typu
 17.
 Požadavky na zástavbu zvláštních součástí pro použití stlačeného zemního plynu v pohonném systému vozidla
 18.
 Shodnost výroby
 19.
 Postihy za neshodnou výrobu
 20.
 Změna a rozšíření schválení typu vozidla
 21.
 Definitivní ukončení výroby
 22.
 Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za zkoušky pro schválení typu, názvy a adresy správních útvarů
 PŘÍLOHY
 Příloha 1A –
 Základní charakteristiky součásti pro CNG
 Příloha 1B –
 Základní charakteristiky vozidla, motoru a systému souvisejícího s CNG
 Příloha 2A –
 Provedení značky schválení typu součásti pro CNG
 Příloha 2B –
 Sdělení o udělení, rozšíření, odmítnutí či odebrání schválení typu nebo o ukončení výroby typu součásti pro CNG podle předpisu č. 110
 Dodatek –
 Doplňující informace o schválení typu součásti pro CNG podle předpisu č. 110
 Příloha 2C –
 Provedení značek schválení typu
 Příloha 2D –
 Sdělení o udělení, rozšíření, odmítnutí či odebrání schválení typu nebo o ukončení výroby typu vozidla z hlediska zástavby systému CNG podle předpisu č. 110
 Příloha 3 –
 Tlakové láhve na plyn – vysokotlaká láhev pro skladování zemního plynu ve vozidle pro použití jako paliva pro automobily
 Dodatek A –
 Zkušební metody
 Dodatek B –
 (nepřiděleno)
 Dodatek C –
 (nepřiděleno)
 Dodatek D –
 Formuláře protokolů
 Dodatek E –
 Ověření poměrů napětí pomocí tenzometrů
 Dodatek F –
 Metody zkoušení vlastností v lomu
 Dodatek G –
 Pokyny výrobce nádrže pro manipulaci s tlakovými láhvemi, jejich používání a kontrolu
 Dodatek H –
 Zkouška odolnosti proti vlivům prostředí
 Příloha 4A –
 Ustanovení pro schvalování typu automatického ventilu, zpětného ventilu, přetlakového ventilu, přetlakového zařízení (spouštěného teplotou); přepadového ventilu, ručního ventilu a přetlakového zařízení (spouštěného tlakem)
 Příloha 4B –
 Ustanovení pro schvalování typu ohebných palivových vedení nebo hadic
 Příloha 4C –
 Ustanovení pro schvalování typu filtru CNG
 Příloha 4D –
 Ustanovení pro schvalování typu regulátoru tlaku
 Příloha 4E –
 Ustanovení pro schvalování typu snímačů tlaku a teploty
 Příloha


text:
4F –
 Ustanovení pro schvalování typu plnicí jednotky
 Příloha 4G –
 Ustanovení pro schvalování typu nastavovače průtoku plynu a směšovače plyn/vzduch nebo vstřikovače
 Příloha 4H –
 Ustanovení pro schvalování typu elektronické řídicí jednotky
 Příloha 5 –
 Postupy zkoušek
 Příloha 5A –
 Přetlaková zkouška (zkouška pevnosti)
 Příloha 5B –
 Zkouška vnější těsnosti
 Příloha 5C –
 Zkouška vnitřní těsnosti
 Příloha 5D –
 Zkouška slučitelnosti s CNG
 Příloha 5E –
 Zkouška odolnosti proti korozi
 Příloha 5F –
 Odolnost proti suchému teplu
 Příloha 5G –
 Stárnutí v ozonovém prostředí
 Příloha 5H –
 Zkouška teplotním cyklem
 Příloha 5I –
 Zkouška tlakovým cyklem určená pouze pro tlakové láhve (viz příloha 3)
 Příloha 5J –
 (nepřiděleno)
 Příloha 5K –
 (nepřiděleno)
 Příloha 5L –
 Zkouška životnosti (nepřetržitý provoz)
 Příloha 5M –
 Zkouška na roztržení/destruktivní zkouška určená pouze pro tlakové láhve (viz příloha 3)
 Příloha 5N –
 Zkouška odolnosti proti otřesům
 Příloha 5O –
 Provozní teploty
 Příloha 6 –
 Ustanovení pro identifikační označení „CNG“ pro vozidla veřejných služeb
 1. OBLAST PŮSOBNOSTI
 Tento předpis se vztahuje na:
 1.1
 Část I
 Zvláštní součásti motorových vozidel kategorií M a N (1), která ve svém pohonném systému používají stlačený zemní plyn (CNG).
 1.2
 Část II
 Vozidla kategorií M a N (1) s ohledem na zástavbu zvláštních součástí schváleného typu pro použití stlačeného zemního plynu (CNG) k jejich pohonu.
 2. DEFINICE A KLASIFIKACE SOUČÁSTÍ
 Součásti pro použití CNG ve vozidlech se dělí do tříd s ohledem na pracovní tlak a funkci, a to podle obrázku 1-1.
 Třída 0
 Vysokotlaké části, včetně potrubí a fitinků, ve kterých je CNG pod tlakem vyšším než 3 MPa, a to až do 26 MPa.
 Třída 1
 Středotlaké části, včetně potrubí a fitinků, ve kterých je CNG pod tlakem vyšším než 450 kPa, a to až do 3 000 kPa (3 MPa).
 Třída 2
 Nízkotlaké části, včetně potrubí a fitinků, ve kterých je CNG pod tlakem vyšším než 20 kPa, a to až do 450 kPa.
 Třída 3
 Středotlaké části, jako jsou pojistné ventily, nebo části chráněné pojistným ventilem, včetně potrubí a fitinků, ve kterých je CNG pod tlakem vyšším než 450 kPa, a to až do 3 000 kPa (3 MPa).
 Třída 4
 Části v kontaktu s plynem vystavené tlaku nižšímu než 20 kPa.
 Součást se může skládat z několika částí, přičemž každá část je zařazena do své vlastní třídy, pokud jde o maximální pracovní tlak a funkci.
 2.1 „Tlakem“ se rozumí relativní tlak vzhledem k atmosférickému tlaku, není-li uvedeno jinak.
 2.1.1
 „Servisním tlakem“ se rozumí ustálený tlak při rovnoměrné teplotě plynu 15 °C.
 2.1.2
 „Zkušebním tlakem“ se rozumí tlak, kterému je součást vystavena při schvalovacích zkouškách.
 2.1.3
 „Pracovním tlakem“ se rozumí maximální tlak, na který je součást navržena a který je základem pro určování pevnosti dotyčné součásti.
 2.1.4
 „Provozní teplotou“ se rozumí maximální hodnoty teplotních rozsahů, které jsou uvedeny v příloze 5O, při nichž je zajištěno bezpečné a správné fungování zvláštní součásti a pro které byla součást navržena a schválena.
 2.2 „Zvláštní součástí“ se rozumí:
 a)
 nádrž (nebo tlaková láhev);
 b)
 příslušenství namontované na tlakové láhvi;
 c)


text:
regulátor tlaku;
 d)
 automatický ventil;
 e)
 ruční ventil,
 f)
 ústrojí přívodu plynu;
 g)
 nastavovač průtoku plynu;
 h)
 ohebné palivové vedení;
 i)
 pevné palivové vedení;
 j)
 plnicí jednotka nebo hrdlo;
 k)
 zpětný ventil nebo jednosměrný ventil;
 l)
 přetlakový ventil (odpouštěcí ventil);
 m)
 přetlakové zařízení (spouštěné teplotou);
 n)
 filtr;
 o)
 snímač/ukazatel tlaku nebo teploty;
 p)
 přepadový ventil;
 q)
 servisní ventil;
 r)
 elektronická řídicí jednotka;
 s)
 plynotěsná skříň;
 t)
 fitink;
 u)
 odvětrávací hadice;
 v)
 přetlakové zařízení (spouštěného tlakem).
 2.2.1 Mnoho z výše uvedených součástí lze kombinovat nebo vzájemně smontovat jako „multifunkční součást“.
 Obr. 1-1
 Průtokové schéma pro klasifikaci součástí pro CNG
 Obr. 1-2
 Zkoušky, které se použijí pro jednotlivé třídy součástí (mimo tlakové láhve)
 Zkouška provozních vlastností
 Přetlak. zkouška pevnosti
 Zkouška těsnosti
 (vnější)
 Zkouška těsnosti
 (vnitřní)
 Zkouška trvanlivosti v nepřetrž. provozu
 Odolnost proti korozi
 Stárnutí v ozon. prostředí
 Slučitelnost s CNG
 Odolnost proti otřesům
 Odolnost proti suchému teplu
 Příloha 5A
 Příloha 5B
 Příloha 5C
 Příloha 5L
 Příloha 5E
 Příloha 5G
 Příloha 5D
 Příloha 5N
 Příloha 5F
 Třída 0
 X
 X
 A
 A
 X
 X
 X
 X
 X
 Třída 1
 X
 X
 A
 A
 X
 X
 X
 X
 X
 Třída 2
 X
 X
 A
 A
 X
 A
 X
 X
 A
 Třída 3
 X
 X
 A
 A
 X
 X
 X
 X
 X
 Třída 4
 O
 O
 O
 O
 X
 A
 X
 O
 A
 X
 =
 použije se
 O
 =
 nepoužije se
 A
 =
 případně se použije
 2.3 „Nádrží“ (nebo tlakovou lahví) se rozumí jakákoli nádoba použitá pro skladování stlačeného zemního plynu.
 2.3.1 Nádrž může být v provedení:
 CNG-1 celokovová;
 CNG-2 kovová vložka vyztužená spojitým vláknem impregnovaným pryskyřicí (obručovitě ovinutá);
 CNG-3 kovová vložka vyztužená spojitým vláknem impregnovaným pryskyřicí (plně ovinutá);
 CNG-4 spojité vlákno impregnované pryskyřicí s nekovovou vložkou (plně kompozitní).
 2.4 „Typem nádrže“ se rozumí nádrže, které se neliší z hlediska rozměrových a materiálových charakteristik, jak jsou popsány v příloze 3.
 2.5 „Příslušenstvím namontovaným na nádrži“ se rozumí zejména následující součásti, a to buď samostatné, nebo kombinované, pokud jsou připevněny k nádrži:
 2.5.1
 ruční ventil;
 2.5.2
 snímač/ukazatel tlaku;
 2.5.3
 přetlakový ventil (odpouštěcí ventil);
 2.5.4
 přetlakové zařízení (spouštěné teplotou);
 2.5.5
 automatický ventil tlakové láhve;
 2.5.6
 přepadový ventil;
 2.5.7
 plynotěsná skříň.
 2.6 „Ventilem“ se rozumí zařízení, kterým lze řídit průtok média.
 2.7 „Automatickým ventilem“ se rozumí ventil, který není ovládán ručně.
 2.8 „Automatickým ventilem tlakové láhve“ se rozumí automatický ventil napevno připevněný k tlakové láhvi, který řídí průtok plynu do palivového systému. Automatický ventil tlakové láhve se též nazývá dálkově ovládaný servisní ventil.
 2.9 „Zpětným ventilem“ se rozumí automatický ventil, který plynu umožňuje průtok pouze jedním směrem.
 2.10 „Přepadovým ventilem“ (zařízením omezujícím nadměrný průtok) se rozumí zařízení, které automaticky uzavírá nebo omezuje průtok plynu, když průtok přesáhne stanovenou konstrukční hodnotu.
 2.11 „Ručním ventilem“ se rozumí ručně ovládaný ventil napevno připevněný k tlakové láhvi.
 2.12 „Přetlakovým ventilem (odpouštěcím ventilem)“ se rozumí zařízení, které zabraňuje překročení předem nastaveného protitlaku.
 2.13 „Servisním ventilem“ se rozumí uzavírací ventil, který je uzavřen pouze během provádění údržby vozidla.
 2.14 „Filtrem“ se rozumí ochranná síťka, která odstraňuje cizorodé nečistoty z proudu plynu.
 2.15 „Fitinkem“ se


text:
rozumí spojovací materiál použitý v systému potrubí nebo hadic.
 2.16 Palivová vedení
 2.16.1
 „Ohebným palivovým vedením“ se rozumí pružné potrubí nebo hadice, kterými proudí zemní plyn.
 2.16.2
 „Pevným palivovým vedením“ se rozumí potrubí, které za běžného provozu není určeno k ohybu a kterým proudí zemní plyn.
 2.17 „Ústrojím přívodu plynu“ se rozumí zařízení pro přívod plynného paliva do sacího potrubí motoru (karburátor nebo vstřikovač).
 2.17.1
 „Směšovačem plyn/vzduch“ se rozumí zařízení pro směšování plynného paliva a nasávaného vzduchu pro motor.
 2.17.2
 „Vstřikovačem plynu“ se rozumí zařízení pro přívod plynného paliva do motoru nebo přidruženého sacího systému.
 2.18 „Nastavovačem průtoku plynu“ se rozumí zařízení omezující průtok plynu, které je namontováno ve směru toku plynu za regulátorem tlaku a které řídí průtok plynu do motoru.
 2.19 „Plynotěsnou skříní“ se rozumí zařízení, které odvětrává unikající plyn mimo vozidlo, včetně hadice pro odvětrávání plynu.
 2.20 „Ukazatelem tlaku“ se rozumí tlakové zařízení, které indikuje tlak plynu.
 2.21 „Regulátorem tlaku“ se rozumí zařízení, které se používá k řízení tlaku plynného paliva přiváděného do motoru.
 2.22 „Přetlakovým zařízením (PRD) (spouštěným teplotou)“ se rozumí zařízení na jedno použití, které se spouští nadměrnou teplotou a které odvádí plyn, aby se zabránilo roztržení tlakové láhve.
 2.23 „Plnicí jednotkou nebo hrdlem“ se rozumí zařízení, které je namontováno vně nebo uvnitř vozidla (motorový prostor) a které se používá k plnění nádrže na čerpací stanici.
 2.24 „Elektronickou řídicí jednotkou (pro CNG)“ se rozumí zařízení, které řídí spotřebu plynu motorem a jiné parametry motoru, a rovněž samočinně uzavírá automatický ventil, pokud je to z důvodů bezpečnosti nutné.
 2.25 „Typem součástí“ uvedených v předchozích bodech 2.6. až 2.23. se rozumí součásti, které se neliší v základních ohledech, jako jsou materiály, pracovní tlak a provozní teploty.
 2.26 „Typem elektronické řídicí jednotky“ uvedené v bodě 2.24. se rozumí součásti, které se neliší v základních ohledech, jako jsou základní principy softwaru, s výjimkou drobných změn.
 2.27 „Přetlakovým zařízením (PRD) (spouštěným tlakem) (toto zařízení bývá někdy označováno jako „burst disc“)“ se rozumí jedno zařízení na jedno použití, které se spouští nadměrným tlakem a zabraňuje překročení předem nastaveného protitlaku.
 ČÁST I
 SCHVALOVÁNÍ TYPU ZVLÁŠTNÍCH SOUČÁSTÍ MOTOROVÝCH VOZIDEL, KTERÁ VE SVÉM POHONNÉM SYSTÉMU POUŽÍVAJÍ STLAČENÝ ZEMNÍ PLYN (CNG)
 3. ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ TYPU
 3.1 Žádost o schválení zvláštních součástí nebo multifunkční součásti podává držitel obchodního názvu nebo značky nebo jeho pověřený zástupce.
 3.2 Žádost musí být doprovázena níže uvedenými doklady v trojím vyhotovení a těmito údaji:
 3.2.1
 popis vozidla zahrnující všechny příslušné údaje uvedené v příloze 1 A tohoto předpisu;
 3.2.2
 podrobný popis typu zvláštní součásti;
 3.2.3
 dostatečně podrobný výkres zvláštní součásti ve vhodném měřítku;
 3.2.4
 ověření shody se specifikacemi předepsanými v bodě 6 tohoto předpisu.
 3.3 Na žádost technické zkušebny zodpovědné za provádění zkoušek pro schválení typu se poskytnou vzorky zvláštní součásti. Na vyžádání se poskytnou dodatečné vzorky (maximálně 3).
 3.3.1 Během předsériové výroby nádrží se [n] (2) nádrží z každých 50 kusů (kvalifikační množství) podrobí nedestruktivním zkouškám dle přílohy 3.
 4. ZNAČENÍ
 4.1 Vzorek zvláštní součásti předložený ke schválení musí být označen obchodním názvem nebo značkou výrobce a typem, včetně


text:
označení provozních teplot (podle potřeby „M“ nebo „C“ pro mírné nebo nízké teploty); a v případě ohebných hadic také měsícem a rokem výroby; toto značení musí být jasně čitelné a nesmazatelné.
 4.2 Na všech součástech musí být dostatek místa pro umístění značky schválení typu; toto umístění musí být vyznačeno na výkresech uvedených v bodě 3.2.3 výše.
 4.3 Každá nádrž musí také nést typový štítek s jasně čitelnými a nesmazatelně provedenými následujícími údaji:
 a)
 výrobní číslo;
 b)
 objem v litrech;
 c)
 označení „CNG“;
 d)
 provozní tlak / zkušební tlak [MPa];
 e)
 hmotnost (kg);
 f)
 rok a měsíc schválení typu (např. 96/01);
 g)
 značka schválení typu podle bodu 5.4.
 5. SCHVÁLENÍ TYPU
 5.1 Pokud vzorky součásti předložené ke schválení splňují požadavky bodů 6.1 až 6.11 tohoto předpisu, bude schválení typu součásti uděleno.
 5.2 Každému schválenému typu součásti nebo multifunkční součásti se přidělí číslo schválení. Jeho prvé dvě číslice (v současnosti 00 pro předpis v jeho původním znění) označují sérii změn, která zahrnuje nejnovější významné technické změny provedené v předpisu v době vydání schválení. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit totožný alfanumerický kód jinému typu součásti.
 5.3 Oznámení o vydání, odmítnutí nebo rozšíření schválení typu součásti pro CNG podle tohoto předpisu se sdělí smluvním stranám dohody, které používají tento předpis, na formuláři, který musí odpovídat vzoru v příloze 2B tohoto předpisu.
 5.4 Na všechny součásti odpovídající typu schválenému podle tohoto předpisu se – kromě značky předepsané v bodech 4.1 a 4.3 – viditelně a na místě uvedeném v bodě 4.2 výše umístí mezinárodní značka schválení typu, jež má tyto části:
 5.4.1
 kružnice, v níž je písmeno „E“ následované rozlišovacím číslem země, která schválení udělila (3);
 5.4.2
 číslo tohoto předpisu, po němž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení, to vše vpravo od kružnice stanovené v bodě 5.4.1. Číslo schválení se skládá z čísla schválení typu součásti, které je uvedeno na osvědčení vyhotoveném pro daný typ (viz bod 5.2 a přílohu 2B), před kterým jsou uvedeny dvě číslice označující pořadí nejnovější série změn tohoto předpisu.
 5.5 Značka schválení typu musí být jasně čitelná a nesmazatelná.
 5.6 Příloha 2A tohoto předpisu uvádí příklady provedení výše uvedené značky schválení typu.
 6. SPECIFIKACE SOUČÁSTÍ PRO CNG
 6.1 Obecná ustanovení
 6.1.1 Zvláštní součásti vozidel, která ve svém pohonném systému používají CNG, musí fungovat správně a bezpečně, jak stanoví tento předpis.
 Materiály součástí, které jsou v kontaktu s CNG, musí být s CNG slučitelné (viz příloha 5D).
 Části dané součásti, jejichž správná a bezpečná funkce může být ovlivněna CNG, vysokým tlakem nebo otřesy, musí být podrobeny příslušným zkušebním postupům popsaným v přílohách tohoto předpisu. Zejména musí být splněna ustanovení bodů 6.2 až 6.11.
 Zvláštní součásti vozidel používajících ve svém pohonném systému CNG musí být v souladu s příslušnými požadavky na elektromagnetickou kompatibilitu (EMC) podle předpisu č. 10, série změn 02, nebo předpisu rovnocenného.
 6.2 Ustanovení pro nádrže
 6.2.1 Nádrže na CNG musí být typu schváleného podle ustanovení přílohy 3 tohoto předpisu.
 6.3 Ustanovení pro součásti namontované na nádrži
 6.3.1 Nádrž musí být vybavena alespoň následujícími součástmi, které mohou být buď


text:
samostatné, nebo kombinované:
 6.3.1.1
 ruční ventil;
 6.3.1.2
 automatický ventil tlakové láhve;
 6.3.1.3
 přetlakové zařízení;
 6.3.1.4
 zařízení omezující nadměrný průtok.
 6.3.2 Nádrž může být v případě potřeby vybavena plynotěsnou skříní.
 6.3.3 Součásti uvedené v bodech 6.3.1 až 6.3.2 musí být typu schváleného podle ustanovení přílohy 4 tohoto předpisu.
 6.4–6.11 Ustanovení pro jiné součásti
 Uvedené součásti musí být typu schváleného podle ustanovení příloh, jež uvádí tato tabulka:
 Bod
 Součást
 Příloha
 6.4
 Automatický ventil
 Zpětný ventil (nebo jednosměrný ventil)
 Přetlakový ventil
 Přetlakové zařízení (spouštěné teplotou)
 Přepadový ventil
 Přetlakové zařízení (spouštěné tlakem)
 4A
 6.5
 Ohebné palivové vedení/hadice
 4B
 6.6
 Filtr CNG
 4C
 6.7
 Regulátor tlaku
 4D
 6.8
 Snímače tlaku a teploty
 4E
 6.9
 Plnicí jednotka nebo hrdlo
 4F
 6.10
 Nastavovač průtoku plynu a směšovač plyn/vzduch nebo vstřikovač
 4G
 6.11
 Elektronická řídicí jednotka
 4H
 7. ZMĚNY TYPU SOUČÁSTI PRO CNG A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ TYPU
 7.1 Každá změna typu součásti pro CNG se oznamuje správnímu útvaru, který schválení typu udělil. Příslušný útvar potom může buď:
 7.1.1
 být toho názoru, že je nepravděpodobné, že by provedené změny měly znatelný negativní účinek, a že je dotyčná součást nadále v souladu s požadavky, nebo
 7.1.2
 rozhodnout, zda musí příslušný orgán provést částečné nebo úplné opakování zkoušek.
 7.2 Potvrzení nebo odmítnutí schválení s uvedením příslušných změn se sdělí smluvním stranám dohody, které používají tento předpis, postupem stanoveným výše v bodě 5.3.
 7.3 Příslušný orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí pořadové číslo každému formuláři sdělení vypracovanému pro takové rozšíření.
 8. (nepřiděleno)
 9. SHODNOST VÝROBY
 Shodnost výrobních postupů musí být v souladu s postupy uvedenými v příloze 2 dohody (dokument E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2), přičemž platí následující požadavky:
 9.1
 Každá nádrž se zkouší při minimálním tlaku ve výši 1,5násobku pracovního tlaku v souladu s pravidly v příloze 3 tohoto předpisu.
 9.2
 Zkoušky na roztržení hydraulickým tlakem podle bodu 3.2 přílohy 3 se provádí pro každou výrobní sérii sestávající z maximálně 200 nádrží vyrobených ze stejné dávky surovin.
 9.3
 Každá sestava ohebného palivového vedení, která se použije pro vysoký či střední tlak (třída 0, 1) podle klasifikace popsané v bodě 2 tohoto předpisu, se zkouší při dvojnásobku pracovního tlaku.
 10. POSTIHY ZA NESHODNOU VÝROBU
 10.1 Schválení udělené pro určitý typ součásti podle tohoto předpisu může být odebráno, pokud nejsou splněny požadavky stanovené výše v bodě 9.
 10.2 Pokud některá smluvní strana dohody, která používá tento předpis, odejme schválení, které předtím vydala, je povinna o této skutečnosti neprodleně informovat ostatní smluvní strany dohody, které používají tento předpis, a to s použitím formuláře, který musí odpovídat vzoru uvedenému v příloze 2B tohoto předpisu.
 11. (nepřiděleno)
 12. DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY
 Pokud držitel schválení definitivně ukončí výrobu typu součásti, který byl schválen podle tohoto předpisu, je povinen informovat o tom orgán, který schválení udělil. Po obdržení příslušného sdělení uvedený orgán informuje ostatní strany dohody, které používají tento předpis, a to sdělením na formuláři, který musí odpovídat vzoru uvedenému v příloze 2B tohoto předpisu.
 13. NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ZODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ ZKOUŠEK PRO SCHVÁLENÍ TYPU, NÁZVY A ADRESY SPRÁVNÍCH ÚTVARŮ
 Smluvní strany dohody, které používají tento předpis, sdělí


text:
sekretariátu Organizace Spojených národů názvy a adresy technických zkušeben zodpovědných za provádění zkoušek pro schválení typu, jakož i správních útvarů, které schválení udělují a kterým mají být zasílány formuláře osvědčující vydání, rozšíření, odmítnutí nebo odebrání schválení typu vydané v jiných zemích.
 ČÁST II
 SCHVALOVÁNÍ VOZIDEL S OHLEDEM NA ZÁSTAVBU ZVLÁŠTNÍCH SOUČÁSTÍ SCHVÁLENÉHO TYPU PRO POUŽITÍ STLAČENÉHO ZEMNÍHO PLYNU (CNG) V JEJICH POHONNÉM SYSTÉMU
 14. DEFINICE
 14.1 Pro účely části II tohoto předpisu se:
 14.1.1
 „schválením typu vozidla“ rozumí schválení typu vozidla kategorie M nebo N, pokud jde o jeho systém CNG montovaný jako původní vybavení pro použití v pohonném systému;
 14.1.2
 „typem vozidla“ rozumí vozidla vybavená zvláštními součástmi pro použití CNG v jejich pohonných systémech, která se neliší z hlediska následujících podmínek:
 14.1.2.1
 výrobce;
 14.1.2.2
 typové označení stanovené výrobcem;
 14.1.2.3
 základní aspekty návrhu a konstrukce:
 14.1.2.3.1
 podvozek / podlahový panel (zřejmé a základní rozdíly),
 14.1.2.3.2
 zástavba zařízení pro CNG (zřejmé a základní rozdíly);
 14.1.3
 „systémem CNG“ rozumí sestava součástí (nádrž/nádrže nebo tlaková láhev / tlakové láhve, ventily, ohebná palivová vedení atd.) a spojovacích částí (pevná palivová vedení, fitinky atd.) montovaných do motorových vozidel, která ve svém pohonném systému používají CNG.
 15. ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ TYPU
 15.1 Žádost o schválení typu vozidla s ohledem na zástavbu zvláštních součástí pro použití stlačeného zemního plynu v pohonném systému podává výrobce vozidla nebo jeho pověřený zástupce.
 15.2 Žádost musí být doprovázena těmito doklady v trojím vyhotovení: popis vozidla včetně všech příslušných údajů uvedených v příloze 1B tohoto předpisu.
 15.3 Vozidlo reprezentativní pro typ vozidla, který má být schválen, se předá technické zkušebně, která provádí zkoušky pro schválení typu.
 16. SCHVÁLENÍ TYPU
 16.1 Pokud je vozidlo dodané ke schválení podle tohoto předpisu vybaveno všemi potřebnými zvláštními součástmi pro použití stlačeného zemního plynu ve jeho pohonném systému a splňuje-li požadavky bodu 17 níže, schválení tohoto typu vozidla se udělí.
 16.2 Každému schválenému typu vozidla se přidělí číslo schválení. Jeho prvé dvě číslice označují sérii změn, která zahrnuje nejnovější významné technické změny tohoto předpisu, provedené k datu vydání schválení.
 16.3 Oznámení o vydání, odmítnutí nebo rozšíření schválení typu vozidla používajícího CNG podle tohoto předpisu se sdělí smluvním stranám dohody, které používají tento předpis, na formuláři, který musí odpovídat vzoru uvedenému v příloze 2D tohoto předpisu.
 16.4 Na všechny typy vozidel schválené podle tohoto předpisu se viditelně a na snadno přístupném místě stanoveném ve formuláři schválení typu uvedeném v bodě 16.2 umístí mezinárodní značka schválení typu, jež má tyto části:
 16.4.1
 kružnice, v níž je písmeno „E“ následované rozlišovacím číslem země, která schválení udělila (4);
 16.4.2
 číslo tohoto předpisu, po němž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení, to vše vpravo od kružnice stanovené v bodě 16.4.1.
 16.5 Pokud se vozidlo shoduje s vozidlem schváleným podle jednoho nebo několika jiných předpisů připojených k dohodě v zemi, která udělila schválení podle tohoto předpisu, není v takovém případě nutno opakovat symbol předepsaný v bodě 16.4.1; v takovém případě se čísla předpisu a schválení, jakož i další symboly všech předpisů, podle kterých bylo schválení uděleno v zemi, která udělila schválení podle


text:
tohoto předpisu, umístí do svislých sloupců vpravo od symbolu předepsaného v bodě 16.4.1.
 16.6 Značka schválení typu musí být jasně čitelná a nesmazatelná.
 16.7 Značka schválení typu musí být umístěna na typovém štítku vozidla nebo v jeho blízkosti.
 16.8 Příloha 2C tohoto předpisu uvádí příklady provedení uvedené značky schválení typu.
 17. POŽADAVKY NA ZÁSTAVBU ZVLÁŠTNÍCH SOUČÁSTÍ PRO POUŽITÍ STLAČENÉHO ZEMNÍHO PLYNU V POHONNÉM SYSTÉMU VOZIDLA
 17.1 Obecné
 17.1.1 Systém CNG vozidla musí fungovat správně a bezpečně za pracovního tlaku a provozních teplot, pro které byl navržen a schválen.
 17.1.2 Všechny součásti systému musí mít schválení typu podle části I tohoto předpisu jako jednotlivé části.
 17.1.3 Materiály použité v systému musí být vhodné pro použití s CNG.
 17.1.4 Všechny součásti systému musí být řádně upevněny.
 17.1.5 Systém CNG nesmí vykazovat žádné netěsnosti, tj. musí zůstat bez bublin po dobu 3 minut.
 17.1.6 Zástavba systému CNG musí být provedena tak, aby systém byl co nejlépe chráněn před poškozením, jako je poškození způsobené pohyblivými součástmi vozidla, srážkou, štěrkem, nakládáním či vykládáním vozidla nebo posunutím nákladu.
 17.1.7 K systému CNG nesmí být připojena žádná zařízení kromě těch, která jsou naprosto nezbytná pro správné fungování motoru motorového vozidla.
 17.1.7.1 Aniž je dotčen bod 17.1.7, mohou být vozidla vybavena systémem topení pro vytápění prostoru pro cestující a/nebo nákladního prostoru, který je připojen k systému CNG.
 17.1.7.2 Systém topení uvedený v bodě 17.1.7.1 bude povolen, pokud je podle názoru technických zkušeben zodpovědných za provádění schvalování typu přiměřeně chráněn a požadované fungování normálního systému CNG není ovlivněno.
 17.1.8 Označení vozidel poháněných CNG a spadajících do kategorií M2 a M3 (5).
 17.1.8.1 Vozidla kategorií M2 a M3 vybavená systémem CNG jsou označena štítkem stanoveným v příloze 6.
 17.1.8.2 Štítek musí být připevněn vpředu a vzadu na vozidle kategorie M2 nebo M3 a na vnější straně pravých dveří.
 17.2 Další požadavky
 17.2.1 Žádná součást systému CNG, včetně jakýchkoli ochranných materiálů, které tvoří část dané součásti, nesmí přesahovat obrys vozidla, s výjimkou plnicí jednotky, pokud v místě svého upevnění nepřesahuje obrys vozidla o více než 10 mm.
 17.2.2 Žádná součást systému CNG nesmí být umístěna blíže než 100 mm od výfuku nebo obdobného zdroje tepla, pokud není patřičně chráněna proti teplu.
 17.3 Systém CNG
 17.3.1 Systém CNG obsahuje alespoň následující součásti:
 17.3.1.1
 nádrž/nádrže nebo tlakovou láhev / tlakové láhve;
 17.3.1.2
 ukazatel tlaku nebo hladiny paliva;
 17.3.1.3
 přetlakové zařízení (spouštěné teplotou);
 17.3.1.4
 automatický ventil tlakové láhve;
 17.3.1.5
 ruční ventil;
 17.3.1.6
 regulátor tlaku;
 17.3.1.7
 nastavovač průtoku plynu;
 17.3.1.8
 zařízení omezující nadměrný průtok;
 17.3.1.9
 ústrojí přívodu plynu;
 17.3.1.10
 plnicí jednotku nebo hrdlo;
 17.3.1.11
 ohebné palivové vedení;
 17.3.1.12
 pevné palivové vedení;
 17.3.1.13
 elektronickou řídicí jednotku;
 17.3.1.14
 fitinky;
 17.3.1.15
 plynotěsnou skříň u součástí, které jsou montovány uvnitř prostoru pro cestující a prostoru pro zavazadla. Pokud se plynotěsná skříň při požáru zničí, může být takovou skříní kryto přetlakové zařízení.
 17.3.2 Systém CNG může zahrnovat také následující součásti:
 17.3.2.1
 zpětný ventil (nebo jednosměrný ventil);
 17.3.2.2
 přetlakový ventil;
 17.3.2.3
 filtr CNG;
 17.3.2.4
 snímač tlaku a/nebo teploty;
 17.3.2.5
 systém výběru paliva a elektrický systém;
 17.3.2.6
 přetlakové zařízení (PRD) (spouštěné tlakem).


text:
17.3.3 Přídavný automatický ventil může být kombinován s regulátorem tlaku.
 17.4 Zástavba nádrže
 17.4.1 Nádrž musí být trvale namontována ve vozidle a nesmí být namontována v motorovém prostoru.
 17.4.2 Nádrž musí být namontována tak, aby s výjimkou bodů upevnění nádrže/nádrží nedocházelo ke kontaktu kovu s kovem.
 17.4.3 Když je vozidlo připraveno k použití, nesmí být palivová nádrž méně než 200 mm nad povrchem silnice.
 17.4.3.1 Ustanovení bodu 17.4.3 se nepoužije, je-li nádrž přiměřeně chráněna vpředu a po stranách a žádná část nádrže není umístěna níže než uvedená ochranná konstrukce.
 17.4.4 Palivová nádrž/nádrže nebo tlaková láhev / tlakové láhve musí být namontovány a upevněny tak, aby při plných nádržích mohla být absorbována následující zrychlení (aniž by došlo k poškození):
 Vozidla kategorií M1 a N1:
 a)
 20 g ve směru pohybu,
 b)
 8 g vodorovně, kolmo ke směru pohybu.
 Vozidla kategorií M2 a N2:
 a)
 10 g ve směru pohybu,
 b)
 5 g vodorovně, kolmo ke směru pohybu.
 Vozidla kategorií M3 a N3:
 a)
 6,6 g ve směru pohybu,
 b)
 5 g vodorovně, kolmo ke směru pohybu.
 Namísto praktických zkoušek lze použít výpočetní metodu, pokud žadatel o schválení může technické zkušebně uspokojivě prokázat její rovnocennost.
 17.5 Příslušenství namontované na nádrži/nádržích nebo tlakové láhvi / tlakových láhvích
 17.5.1 Automatický ventil
 17.5.1.1 Automatický ventil tlakové láhve musí být namontován přímo na každé nádrži.
 17.5.1.2 Automatický ventil tlakové láhve musí být ovládán tak, aby byl přívod paliva přerušen, když je motor vypnut, a to bez ohledu na polohu spínače zapalování, a musí zůstat uzavřen, pokud motor neběží. Pro diagnostiku je povolena prodleva v délce 2 sekund.
 17.5.2 Přetlakové zařízení
 17.5.2.1 Přetlakové zařízení (spouštěné teplotou) musí být namontováno na palivovou nádrž/nádrže takovým způsobem, aby mohlo odpouštět tlak do plynotěsné skříně, pokud dotyčná plynotěsná skříň splňuje požadavky bodu 17.5.5.
 17.5.3 Přepadový ventil na nádrži
 17.5.3.1 Na palivovou nádrž/nádrže musí být na automatickém ventilu tlakové láhve namontováno zařízení omezující nadměrný průtok.
 17.5.4 Ruční ventil
 17.5.4.1 Ruční ventil je pevně namontován na tlakovou láhev a může být integrován do automatického ventilu tlakové láhve.
 17.5.5 Plynotěsná skříň pro nádrž/nádrže
 17.5.5.1 Není-li palivová nádrž namontována vně vozidla, musí být k nádrži připevněna plynotěsná skříň překrývající armaturu nádrže a splňující požadavky bodů 17.5.5.2 až 17.5.5.5.
 17.5.5.2 Plynotěsná skříň musí být volně propojena s ovzduším, v případě potřeby pomocí propojovací hadice a průchodky, které musí být odolné vůči CNG.
 17.5.5.3. Větrací otvor plynotěsné skříně nesmí ústit do podběhů kol, ani nesmí mířit na zdroj tepla, jako je např. výfuk.
 17.5.5.4 Veškeré propojovací hadice a průchodky pro odvětrávání plynotěsné skříně na spodku karoserie motorového vozidla musí mít minimální světlost 450 mm2.
 17.5.5.5 Skříň překrývající armaturu nádrže/nádrží a propojovací hadice musí být plynotěsné při tlaku 10 kPa bez jakýchkoli trvalých deformací. Za takových okolností lze připustit únik nepřesahující 100 cm3 za hodinu.
 17.5.5.6 Propojovací hadice musí být upevněna svorkami nebo jiným způsobem k plynotěsné skříni a k průchodce, aby se zajistilo vytvoření plynotěsného spoje.
 17.5.5.7 Plynotěsná skříň musí překrývat všechny součásti montované do prostoru pro zavazadla nebo pro cestující.
 17.5.6 Přetlakové zařízení (spouštěné tlakem)
 17.5.6.1


text:
Přetlakové zařízení (spouštěné tlakem) se aktivuje a upouští plyn nezávisle na přetlakovém zařízení (spouštěném teplotou).
 17.5.6.2 Přetlakové zařízení (spouštěné tlakem) musí být namontováno na palivovou nádrž takovým způsobem, aby mohlo odpouštět plyn do plynotěsné skříně, pokud dotyčná plynotěsná skříň splňuje požadavky bodu 17.5.5.
 17.6 Pevná a ohebná palivová vedení
 17.6.1 Pevná palivová vedení musí být vyrobena z bezešvého materiálu: buď z nerezavějící oceli, nebo z oceli s povrchovou úpravou odolnou proti korozi.
 17.6.2. Pevné palivové vedení lze nahradit ohebným palivovým vedením, je-li použito ve třídě 0, 1 nebo 2.
 17.6.3 Ohebné palivové vedení musí splňovat požadavky přílohy 4B tohoto předpisu.
 17.6.4 Pevná palivová vedení musí být upevněna tak, aby nebyla vystavena otřesům nebo pnutí.
 17.6.5 Ohebná palivová vedení musí být upevněna tak, aby nebyla vystavena otřesům nebo pnutí.
 17.6.6 V bodě upevnění musí být ohebná i pevná palivová vedení upevněna tak, aby nedocházelo ke kontaktu kovu s kovem.
 17.6.7 Pevná a ohebná palivová plynová vedení nesmí být umístěna v místech pro přiložení zvedáku.
 17.6.8 V průchodech musí být palivová vedení opatřena ochranným materiálem.
 17.7 Fitinky nebo plynové spoje mezi součástmi
 17.7.1 Pájené spoje a lisované spoje na principu „zaříznutí“ nejsou přípustné.
 17.7.2 Potrubí z nerezavějící oceli se smí spojovat pouze fitinky z nerezavějící oceli.
 17.7.3 Rozvodné bloky musí být vyrobeny z materiálu odolného proti korozi.
 17.7.4 Pevná palivová vedení musí být spojena vhodnými spoji, např. dvoudílnými lisovanými spoji v ocelových rourách a spoji s těsnicími kužely na obou stranách.
 17.7.5 Počet spojů musí být omezen na minimum.
 17.7.6 Veškeré spoje musí být provedeny v místech, kde je možný přístup za účelem kontroly.
 17.7.7 V prostoru pro cestující nebo v uzavřeném zavazadlovém prostoru nesmí být palivové vedení delší, než je nezbytně nutné, a vždy musí být chráněno plynotěsnou skříní.
 17.7.7.1 Ustanovení bodu 17.7.7 se nepoužije na vozidla kategorií M2 nebo M3, u kterých jsou palivová vedení a spoje vybaveny pouzdrem, které je odolné proti CNG a je volně spojeno s ovzduším.
 17.8 Automatický ventil
 17.8.1 Na palivovém vedení může být namontován přídavný automatický ventil, a to co nejblíže k regulátoru tlaku.
 17.9 Plnicí jednotka nebo hrdlo
 17.9.1 Plnicí jednotka musí být zajištěna proti otáčení a chráněna proti nečistotám a vodě.
 17.9.2 Je-li nádrž na CNG namontována v prostoru pro cestující nebo v uzavřeném (zavazadlovém) prostoru, musí být plnicí jednotka umístěna vně vozidla nebo v motorovém prostoru.
 17.9.3 U vozidel tříd M1 a N1 musí plnicí jednotka (nádrž) odpovídat specifikacím v nákresu podle obrázku 1 přílohy 4F (6).
 17.9.4 U vozidel třídy M2, M3, N2 a N3 musí plnící jednotka (nádrž) odpovídat specifikacím v nákresu podle obrázku 2 přílohy 4F nebo specifikacím v nákresu v obrázku 1 přílohy 4F.
 17.10 Systém výběru paliva a elektrická instalace
 17.10.1 Elektrické součásti systému CNG musí být chráněny proti přetížení.
 17.10.2 Vozidla s několika palivovými systémy musí mít systém výběru paliva, aby se zajistilo, že do motoru není nikdy dodáván současně více než jeden druh paliva po dobu delší než 5 sekund. „Dvoupalivová“ vozidla, která používají pro zapalování směsi vzduch/plyn jako základní palivo naftu, jsou povolena


text:
v případech, kdy vozidla a jejich motory splňují povinné normy týkající se znečišťování ovzduší.
 17.10.3 Elektrické spoje a součásti v plynotěsné skříni musí být konstruovány tak, aby nevznikaly žádné jiskry.
 18. SHODNOST VÝROBY
 18.1 Shodnost výrobních postupů musí být v souladu s postupy uvedenými v příloze 2 dohody (dokument E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).
 19. POKUTY ZA NESHODNOST VÝROBY
 19.1 Schválení udělené určitému typu vozidla podle tohoto předpisu může být odebráno, pokud nejsou splněny požadavky uvedené v bodě 18.
 19.2 Pokud některá smluvní strana dohody, která používá tento předpis, odejme schválení, které předtím vydala, je povinna o této skutečnosti neprodleně informovat ostatní smluvní strany dohody, které používají tento předpis, a to s použitím formuláře, který musí odpovídat vzoru uvedenému v příloze 2D tohoto předpisu.
 20. ZMĚNA A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ TYPU VOZIDLA
 20.1 Každá změna zástavby zvláštních součástí pro použití stlačeného zemního plynu v pohonném systému vozidla musí být oznámena správnímu útvaru, který typ vozidla schválil. Příslušný útvar potom může buď:
 20.1.1
 být toho názoru, že je nepravděpodobné, že by provedené změny měly znatelný negativní účinek, a že vozidlo je v každém případě nadále v souladu s požadavky, nebo
 20.1.2
 požadovat další zkušební protokol od technické zkušebny zodpovědné za provádění zkoušek.
 20.2 Potvrzení nebo odmítnutí schválení s uvedením úpravy se sdělí stranám dohody, které používají tento předpis, a to na formuláři, který musí odpovídat vzoru uvedenému v příloze 2D tohoto předpisu.
 20.3 Příslušný orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí tomuto rozšíření pořadové číslo a informuje o něm ostatní smluvní strany dohody z roku 1958, které používají tento předpis, a to na formuláři, který musí odpovídat vzoru uvedenému v příloze 2D tohoto předpisu.
 21. UKONČENÍ VÝROBY
 Pokud držitel schválení definitivně ukončí výrobu typu vozidla, který byl schválen podle tohoto předpisu, je povinen o této skutečnosti informovat orgán, který schválení udělil. Po obdržení příslušného sdělení uvedený orgán informuje ostatní smluvní strany dohody, které používají tento předpis, a to sdělením na formuláři, který musí odpovídat vzoru uvedenému v příloze 2D tohoto předpisu.
 22. NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ZODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ ZKOUŠEK PRO SCHVÁLENÍ TYPU, NÁZVY A ADRESY SPRÁVNÍCH ÚTVARŮ
 Smluvní strany dohody, které používají tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace Spojených národů názvy a adresy technických zkušeben zodpovědných za provádění zkoušek pro schválení typu, jakož i správních útvarů, které schválení udělují a kterým mají být zasílány formuláře osvědčující vydání, rozšíření, odmítnutí nebo odebrání schválení typu vydané v jiných zemích.
 (1) Jak stanoví plné znění usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), příloha 7 (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2 ve znění změny č. 4).
 (2) Upřesněte.
 (3) 1 pro Německo, 2 pro Francii, 3 pro Itálii, 4 pro Nizozemsko, 5 pro Švédsko, 6 pro Belgii, 7 pro Maďarsko, 8 pro Českou republiku, 9 pro Španělsko, 10 pro Srbsko, 11 pro Spojené království, 12 pro Rakousko, 13 pro Lucembursko, 14 pro Švýcarsko, 15 (neobsazeno), 16 pro Norsko, 17 pro Finsko, 18 pro Dánsko, 19 pro Rumunsko, 20 pro Polsko, 21 pro Portugalsko, 22 pro Ruskou federaci, 23 pro Řecko, 24 pro Irsko, 25 pro Chorvatsko, 26 pro Slovinsko, 27 pro Slovensko, 28 pro Bělorusko,


text:
29 pro Estonsko, 30 (neobsazeno), 31 pro Bosnu a Hercegovinu, 32 pro Lotyšsko, 33 (neobsazeno), 34 pro Bulharsko, 36 pro Litvu, 37 pro Turecko, 38 (neobsazeno), 39 pro Ázerbájdžán, 40 pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, 41 (neobsazeno), 42 pro Evropské společenství (schválení udělují členské státy, přičemž použijí svůj příslušný symbol EHK), 43 pro Japonsko, 44 (neobsazeno), 45 pro Austrálii, 46 pro Ukrajinu, 47 pro Jihoafrickou republiku, 48 pro Nový Zéland, 49 pro Kypr, 50 pro Maltu, 51 pro Korejskou republiku, 52 pro Malajsii, 53 pro Thajsko, 54 (neobsazeno), 55 (neobsazeno), 56 pro Černou Horu. Následující čísla budou přidělena dalším zemím chronologicky v pořadí, v jakém ratifikují Dohodu o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat a/nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel, nebo v pořadí, v jakém k uvedené dohodě přistoupí. Takto přidělená čísla sdělí generální tajemník Organizace spojených národů smluvním stranám dohody.
 (4) 1 pro Německo, 2 pro Francii, 3 pro Itálii, 4 pro Nizozemsko, 5 pro Švédsko, 6 pro Belgii, 7 pro Maďarsko, 8 pro Českou republiku, 9 pro Španělsko, 10 pro Srbsko, 11 pro Spojené království, 12 pro Rakousko, 13 pro Lucembursko, 14 pro Švýcarsko, 15 (neobsazeno), 16 pro Norsko, 17 pro Finsko, 18 pro Dánsko, 19 pro Rumunsko, 20 pro Polsko, 21 pro Portugalsko, 22 pro Ruskou federaci, 23 pro Řecko, 24 pro Irsko, 25 pro Chorvatsko, 26 pro Slovinsko, 27 pro Slovensko, 28 pro Bělorusko, 29 pro Estonsko, 30 (neobsazeno), 31 pro Bosnu a Hercegovinu, 32 pro Lotyšsko, 33 (neobsazeno), 34 pro Bulharsko, 36 pro Litvu, 37 pro Turecko, 38 (neobsazeno), 39 pro Ázerbájdžán, 40 pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, 41 (neobsazeno), 42 pro Evropské společenství (schválení udělují členské státy, přičemž použijí svůj příslušný symbol EHK), 43 pro Japonsko, 44 (neobsazeno), 45 pro Austrálii, 46 pro Ukrajinu, 47 pro Jihoafrickou republiku, 48 pro Nový Zéland, 49 pro Kypr, 50 pro Maltu, 51 pro Korejskou republiku, 52 pro Malajsii, 53 pro Thajsko, 54 (neobsazeno), 55 (neobsazeno), 56 pro Černou Horu. Následující čísla budou přidělena dalším zemím chronologicky v pořadí, v jakém ratifikují Dohodu o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat a/nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel, nebo v pořadí, v jakém k uvedené dohodě přistoupí. Takto přidělená čísla sdělí generální tajemník Organizace spojených národů smluvním stranám dohody.
 (5) Jak je definováno v příloze 7 Konsolidované rezoluce o konstrukci vozidel (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).
 (6) Jak je definováno v příloze 7 Konsolidované rezoluce o konstrukci vozidel (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).
 PŘÍLOHA 1A
 ZÁKLADNÍ CHARAKTERISTIKY SOUČÁSTÍ PRO CNG
 1.
 (nepřiděleno)
 1.2.4.5.1
 Popis systému:
 1.2.4.5.2
 Regulátor/regulátory tlaku: ano/ne (1)
 1.2.4.5.2.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.2.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.2.5
 Výkresy: ...
 1.2.4.5.2.6
 Počet hlavních seřizovacích bodů: ...
 1.2.4.5.2.7
 Popis způsobu seřizování pomocí hlavních seřizovacích bodů: ...
 1.2.4.5.2.8
 Počet seřizovacích bodů chodu naprázdno: ...
 1.2.4.5.2.9
 Popis způsobu seřizování pomocí seřizovacích bodů chodu naprázdno: ...
 1.2.4.5.2.10
 Jiné možnosti seřizování: zda


text:
existují a jaké jsou (popis a výkresy):
 1.2.4.5.2.11
 Pracovní tlak/tlaky (2): ... kPa
 1.2.4.5.2.12
 Materiál: ...
 1.2.4.5.2.13
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.3
 Směšovač plyn/vzduch: ano/ne (1)
 1.2.4.5.3.1
 Počet: ...
 1.2.4.5.3.2
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.3.3
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.3.4
 Výkresy: ...
 1.2.4.5.3.5
 Možnosti seřizování: ...
 1.2.4.5.3.6
 Pracovní tlak/tlaky (2): ... kPa
 1.2.4.5.3.7
 Materiál: ...
 1.2.4.5.3.8
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.4
 Nastavovač průtoku plynu: ano/ne (1)
 1.2.4.5.4.1
 Počet: ...
 1.2.4.5.4.2
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.4.3
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.4.4
 Výkresy: ...
 1.2.4.5.4.5
 Možnosti seřizování (popis)
 1.2.4.5.4.6
 Pracovní tlak/tlaky (2): ... kPa
 1.2.4.5.4.7
 Materiál: ...
 1.2.4.5.4.8
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.5
 Vstřikovač/vstřikovač plynu: ano/ne (1)
 1.2.4.5.5.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.5.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.5.3
 Označení: ...
 1.2.4.5.5.4
 Pracovní tlak/tlaky (2): ... kPa
 1.2.4.5.5.5
 Montážní výkresy: ...
 1.2.4.5.5.6
 Materiál: ...
 1.2.4.5.5.7
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.6
 Elektronická řídicí jednotka (pro CNG): ano/ne (1)
 1.2.4.5.6.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.6.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.6.3
 Možnosti seřizování: ...
 1.2.4.5.6.4
 Základní principy softwaru: ...
 1.2.4.5.6.5
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.7
 Nádrž/nádrže nebo tlaková láhev útlakové láhve na CNG: ano/ne (1)
 1.2.4.5.7.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.7.2
 Typ/typy (přiložte výkresy): ...
 1.2.4.5.7.3
 Kapacita: ... litry
 1.2.4.5.7.4
 Montážní výkresy pro nádrž: ...
 1.2.4.5.7.5
 Rozměry: ...
 1.2.4.5.7.6
 Materiál: ...
 1.2.4.5.8
 Příslušenství nádrže na CNG
 1.2.4.5.8.1
 Ukazatel tlaku: ano/ne (1)
 1.2.4.5.8.1.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.8.1.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.8.1.3
 Princip funkce: plovák/jiný (1) (přiložte popis nebo výkresy) ...
 1.2.4.5.8.1.4
 Pracovní tlak/tlaky (2): ... MPa
 1.2.4.5.8.1.5
 Materiál: ...
 1.2.4.5.8.1.6
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.8.2
 Přetlakový ventil (odpouštěcí ventil): ano/ne (1)
 1.2.4.5.8.2.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.8.2.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.8.2.3
 Pracovní tlak/tlaky (2): ... MPa
 1.2.8.5.8.2.4
 Materiál: ...
 1.2.4.5.8.2.5
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.8.3
 Automatický ventil tlakové láhve
 1.2.4.5.8.3.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.8.3.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.8.3.3
 Pracovní tlak/tlaky (2): ... MPa
 1.2.4.5.8.3.4
 Materiál: ...
 1.2.4.5.8.3.5
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.8.4
 Přepadový ventil: ano/ne (1)
 1.2.4.5.8.4.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.8.4.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.8.4.3
 Pracovní tlak/tlaky (2): ... MPa
 1.2.4.5.8.4.4
 Materiál: ...
 1.2.4.5.8.4.5
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.8.5
 Plynotěsná skříň: ano/ne (1)
 1.2.4.5.8.5.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.8.5.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.8.5.3
 Pracovní tlak/tlaky (2): ... MPa
 1.2.4.5.8.5.4
 Materiál: ...
 1.2.4.5.8.5.5
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.8.6
 Ruční ventil: ano/ne (1)
 1.2.4.5.8.6.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.8.6.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.8.6.3
 Výkresy: ...
 1.2.4.5.8.6.4
 Pracovní tlak/tlaky (2): ... MPa
 1.2.4.5.8.6.5
 Materiál: ...
 1.2.4.5.8.6.6
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.9
 Přetlakové zařízení (spouštěné teplotou): ano/ne (1)
 1.2.4.5.9.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.9.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.9.3
 Popis a výkresy: ...
 1.2.4.5.9.4
 Teplota aktivace (2): ... °C
 1.2.4.5.9.5
 Materiál: ...
 1.2.4.5.9.6
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.10
 Plnicí jednotka nebo hrdlo: ano/ne (1)
 1.2.4.5.10.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.10.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.10.3
 Pracovní tlak/tlaky (2): ... MPa
 1.2.4.5.10.4
 Popis a výkresy: ...
 1.2.4.5.10.5
 Materiál: ...
 1.2.4.5.10.6
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.11
 Ohebná palivová vedení: ano/ne (1)
 1.2.4.5.11.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.11.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.11.3
 Popis: ...
 1.2.4.5.11.4
 Pracovní tlak/tlaky (2): ... kPa
 1.2.4.5.11.5
 Materiál: ...
 1.2.4.5.11.6
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.12
 Snímač/snímač tlaku a teploty: ano/ne (1)
 1.2.4.5.12.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.12.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.12.3
 Popis: ...
 1.2.4.5.12.4
 Pracovní tlak/tlaky (2): ... kPa
 1.2.4.5.12.5
 Materiál: ...
 1.2.4.5.12.6
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.13
 Filtr/filtry CNG: ano/ne (1)


text:
1.2.4.5.13.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.13.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.13.3
 Popis: ...
 1.2.4.5.13.4
 Pracovní tlak/tlaky (2): ... kPa
 1.2.4.5.13.5
 Materiál: ...
 1.2.4.5.13.6
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.14
 Zpětný nebo jednosměrný ventil/ventily: ano/ne (1)
 1.2.4.5.14.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.14.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.14.3
 Popis: ...
 1.2.4.5.14.4
 Pracovní tlak/tlaky (2): ... kPa
 1.2.4.5.14.5
 Materiál: ...
 1.2.4.5.14.6
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.4.5.15
 Přípojka systému topení k systému CNG: ano/ne (1)
 1.2.4.5.15.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.15.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.15.3
 Popis a montážní výkresy: ...
 1.2.4.5.16
 Přetlakové zařízení (spouštěné tlakem): ano/ne (1)
 1.2.4.5.16.1
 Model/modely: ...
 1.2.4.5.16.2
 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.16.3
 Popis a výkresy: ...
 1.2.4.5.16.4
 Tlak aktivace (2): ... MPa
 1.2.4.5.16.5
 Materiál: ...
 1.2.4.5.16.6
 Provozní teploty (2): ... °C
 1.2.5
 Systém chlazení: (kapalina/vzduch) (1)
 1.2.5.1
 Popis systému / výkresy s ohledem na systém CNG:
 (1) Nehodící se škrtněte.
 (2) Uveďte toleranci.
 PŘÍLOHA 1B
 ZÁKLADNÍ CHARAKTERISTIKY VOZIDLA, MOTORU A SYSTÉMU SOUVISEJÍCÍHO S CNG
 0. POPIS VOZIDLA/VOZIDEL
 0.1 Model: ...
 0.2 Typ/typy: ...
 0.3 Název a adresa výrobce: ...
 0.4 Typ/typy motoru a číslo/čísla schválení: ...
 1. POPIS MOTORU/MOTORŮ
 1.1 Výrobce: ...
 1.1.1 Kód/kódy výrobce motoru (jak jsou vyznačeny na motoru, nebo jiný způsob značení): ...
 1.2 Motor s vnitřním spalováním
 1.2.3 (nepřiděleno)
 1.2.4.5.1 (nepřiděleno)
 1.2.4.5.2 Regulátor/regulátory tlaku:
 1.2.4.5.2.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.2.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.2.3 Pracovní tlak/tlaky (1): ... kPa
 1.2.4.5.2.4 Materiál: ...
 1.2.4.5.2.5 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.3 Směšovač plyn/vzduch: ano/ne (2)
 1.2.4.5.3.1 Počet: ...
 1.2.4.5.3.2 Model/modely: ...
 1.2.4.5.3.3 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.3.4 Pracovní tlak/tlaky (1): ... kPa
 1.2.4.5.3.5 Materiál: ...
 1.2.4.5.3.6 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.4 Nastavovač průtoku plynu: ano/ne (2)
 1.2.4.5.4.1 Počet: ...
 1.2.4.5.4.2 Model/modely: ...
 1.2.4.5.4.3 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.4.4 Pracovní tlak/tlaky (1): ... kPa
 1.2.4.5.4.5 Materiál: ...
 1.2.4.5.4.6 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.5 Vstřikovač/vstřikovače plynu: ano/ne (2)
 1.2.4.5.5.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.5.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.5.3 Pracovní tlak/tlaky (1): ... kPa
 1.2.4.5.5.4 Materiál: ...
 1.2.4.5.5.5 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.6 Elektronická řídicí jednotka pro CNG: ano/ne (2)
 1.2.4.5.6.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.6.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.6.3 Základní principy softwaru: ...
 1.2.4.5.6.4 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.7 Nádrž/nádrže nebo tlaková láhev / tlakové láhve na CNG: ano/ne (2)
 1.2.4.5.7.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.7.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.7.3 Kapacita: ... litry
 1.2.4.5.7.4 Číslo schválení: ...
 1.2.4.5.7.5 Rozměry: ...
 1.2.4.5.7.6 Materiál: ...
 1.2.4.5.8 Příslušenství nádrže na CNG:
 1.2.4.5.8.1 Ukazatel tlaku:
 1.2.4.5.8.1.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.8.1.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.8.1.3 Pracovní tlak/tlaky (1): ... MPa
 1.2.4.5.8.1.4 Materiál: ...
 1.2.4.5.8.1.5 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.8.2 Přetlakový ventil (odpouštěcí ventil): ano/ne (2)
 1.2.4.5.8.2.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.8.2.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.8.2.3 Provozní tlak (1): ... MPa
 1.2.4.5.8.2.4 Materiál: ...
 1.2.4.5.8.2.5 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.8.3 Automatický ventil / automatické ventily:
 1.2.4.5.8.3.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.8.3.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.8.3.3 Pracovní tlak/tlaky (1): ... MPa
 1.2.4.5.8.3.4 Materiál: ...
 1.2.4.5.8.3.5 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.8.4 Přepadový ventil: ano/ne (2)
 1.2.4.5.8.4.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.8.4.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.8.4.3 Pracovní tlak/tlaky (1): ... MPa
 1.2.4.5.8.4.4 Materiál: ...
 1.2.4.5.8.4.5 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.8.5 Plynotěsná skříň: ano/ne (2)
 1.2.4.5.8.5.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.8.5.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.8.5.3 Pracovní tlak/tlaky (1): ... MPa
 1.2.4.5.8.5.4 Materiál: ...
 1.2.4.5.8.5.5 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.8.6 Ruční ventil:
 1.2.4.5.8.6.1 Model/modely:


text:
...
 1.2.4.5.8.6.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.8.6.3 Pracovní tlak/tlaky (1): ... MPa
 1.2.4.5.8.6.4 Materiál: ...
 1.2.4.5.8.6.5 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.9 Přetlakové zařízení (spouštěné teplotou): ano/ne (2)
 1.2.4.5.9.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.9.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.9.3 Teplota aktivace (1): ... °C
 1.2.4.5.9.4 Materiál: ...
 1.2.4.5.9.5 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.10 Plnicí jednotka nebo hrdlo: ano/ne (2)
 1.2.4.5.10.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.10.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.10.3 Pracovní tlak/tlaky (1): ... MPa
 1.2.4.5.10.4 Materiál: ...
 1.2.4.5.10.5 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.11 Ohebná palivová vedení: ano/ne (2)
 1.2.4.5.11.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.11.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.11.3 Pracovní tlak/tlaky (1): ... kPa
 1.2.4.5.11.4 Materiál: ...
 1.2.4.5.11.5 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.12 Snímač/snímače tlaku a teploty: ano/ne (2)
 1.2.4.5.12.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.12.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.12.3 Pracovní tlak/tlaky (1): ... kPa
 1.2.4.5.12.4 Materiál: ...
 1.2.4.5.12.5 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.13 Filtr CNG: ano/ne (2)
 1.2.4.5.13.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.13.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.13.3 Pracovní tlak/tlaky (1): ... kPa
 1.2.4.5.13.4 Materiál: ...
 1.2.4.5.13.5 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.14 Zpětný nebo jednosměrný ventil/ventily: ano/ne (2)
 1.2.4.5.14.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.14.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.14.3 Pracovní tlak/tlaky (1): ... kPa
 1.2.4.5.14.4 Materiál: ...
 1.2.4.5.14.5 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.15 Přípojka systému topení k systému CNG: ano/ne (2)
 1.2.4.5.15.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.15.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.15.3 Popis a montážní výkresy: ...
 1.2.4.5.16 Přetlakové zařízení (spouštěné tlakem): ano/ne (2)
 1.2.4.5.16.1 Model/modely: ...
 1.2.4.5.16.2 Typ/typy: ...
 1.2.4.5.16.3 Tlak aktivace (1): ... MPa
 1.2.4.5.16.4 Materiál: ...
 1.2.4.5.16.5 Provozní teploty (1): ... °C
 1.2.4.5.17 Další dokumentace: ...
 1.2.4.5.17.1 Popis systému CNG
 1.2.4.5.17.2 Situační plán fyzického rozmístění systému (elektrické spoje, vakuové přípojky, kompenzační hadice aj.): ...
 1.2.4.5.17.3 Výkres symbolu: ...
 1.2.4.5.17.4 Seřizovací údaje: ...
 1.2.4.5.17.5 Osvědčení vozidla pro benzín, bylo-li již vydáno: ...
 1.2.5 Systém chlazení: (kapalina/vzduch) (2)
 (1) Uveďte toleranci.
 (2) Nehodící se škrtněte.
 PŘÍLOHA 2A
 PROVEDENÍ ZNAČKY SCHVÁLENÍ TYPU SOUČÁSTI PRO CNG
 (Viz bod 5.2 tohoto předpisu)
 Výše uvedená značka schválení typu umístěná na součást pro CNG ukazuje, že tato součást byla schválena v Itálii (E3) podle předpisu č. 110 a že schválení typu má číslo 002439. První dvě číslice čísla schválení označují, že schválení bylo uděleno podle požadavků předpisu č. 110 v jeho původním znění.
 PŘÍLOHA 2B
 SDĚLENÍ
 (maximální formát: A4 (210 × 297 mm))
 Dodatek
 1. Doplňující informace pro schválení typu součásti pro CNG podle předpisu č. 110
 1.1 Nádrž/nádrže nebo tlaková láhev / tlakové láhve
 1.1.1
 Rozměry: ...
 1.1.2
 Materiál: ...
 1.2 Ukazatel tlaku
 1.2.1
 Pracovní tlak/tlaky: (1) ...
 1.2.2
 Materiál: ...
 1.3 Přetlakový ventil (odpouštěcí ventil)
 1.3.1
 Pracovní tlak/tlaky: (1) ...
 1.3.2
 Materiál: ...
 1.4 Automatický ventil/ventily
 1.4.1
 Pracovní tlak/tlaky: (1) ...
 1.4.2
 Materiál: ...
 1.5 Přepadový ventil
 1.5.1
 Pracovní tlak/tlaky: (1) ...
 1.5.2
 Materiál: ...
 1.6 Plynotěsná skříň
 1.6.1
 Pracovní tlak/tlaky: (1) ...
 1.6.2
 Materiál: ...
 1.7 Regulátor/regulátory tlaku
 1.7.1
 Pracovní tlak/tlaky: (1) ...
 1.7.2
 Materiál: ...
 1.8 Zpětný nebo jednosměrný ventil/ventily
 1.8.1
 Pracovní tlak/tlaky: (1) ...
 1.8.2
 Materiál: ...
 1.9 Přetlakové zařízení (spouštěné teplotou)
 1.9.1
 Pracovní tlak/tlaky: (1) ...
 1.9.2
 Materiál: ...
 1.10 Ruční ventil
 1.10.1
 Pracovní tlak/tlaky: (1) ...
 1.10.2
 Materiál: ...
 1.11 Ohebná palivová vedení
 1.11.1
 Pracovní tlak/tlaky: (1) ...
 1.11.2