text:
strana přijmout nebo ponechat v platnosti omezující opatření v zájmu udržení platební rovnováhy nebo vnější finanční pozice. Tato opatření musí být v souladu se Všeobecnou dohodou o obchodu službami (GATS).
 5. Kterákoli strana, která ponechá v platnosti nebo přijme omezující opatření uvedená v odstavcích 1 a 2, o nich urychleně uvědomí druhou stranu a co nejdříve předloží časový plán pro jejich odstranění.
 6. Jsou-li přijata nebo ponechána v platnosti omezení podle tohoto článku, konají se neprodleně konzultace ve Výboru pro spolupráci, pokud se již nekonají jinak mimo rámec této dohody.
 7. V rámci konzultací jsou posouzeny potíže s platební bilancí nebo vnější finanční potíže, které vedly k přijetí příslušných opatření, přičemž se mimo jiné přihlíží k těmto faktorům:
 a)
 povaha a rozsah potíží;
 b)
 vnější hospodářské a obchodní prostředí; nebo
 c)
 alternativní nápravná opatření, která by bylo možné využít.
 8. V rámci konzultací se posuzuje soulad omezujících opatření s odstavci 1 a 2.
 9. V průběhu konzultací strany přijmou všechna statistická zjištění a jiné skutečnosti předložené Mezinárodním měnovým fondem, které se vztahují k devizovým prostředkům, měnovým rezervám a platební bilanci, a jejich závěry budou vycházet z hodnocení platební bilance a vnější finanční pozice dotčené strany provedeného Mezinárodním měnovým fondem.
 Článek 274
 Opatření týkající se zásadních bezpečnostních zájmů
 Ustanovení této dohody nelze vykládat tak, že by:
 a)
 se od kterékoli strany požadovalo, aby poskytovala informace, jejichž sdělení je podle ní v rozporu s jejími zásadními bezpečnostními zájmy;
 b)
 bránila kterékoli straně učinit jakékoliv opatření, které považuje za potřebné pro ochranu svých zásadních bezpečnostních zájmů:
 i)
 ve vztahu k výrobě zbraní, střeliva a zbrojního materiálu a obchodu s nimi,
 ii)
 týkající se hospodářských činností prováděných přímo nebo nepřímo za účelem zásobování vojenských sil,
 iii)
 vztahující se ke štěpným a termonukleárním materiálům nebo materiálům, které slouží k jejich výrobě,
 iv)
 vztahující se k veřejným zakázkám nezbytným pro účely národní bezpečnosti nebo národní obrany, nebo
 v)
 přijímaná v době války nebo jiné mimořádné situace v mezinárodních vztazích; nebo
 c)
 bránila kterékoli straně přijmout opatření v zájmu plnění závazků, jež přijala za účelem zachování mezinárodního míru a bezpečnosti.
 Článek 275
 Zákaz diskriminace
 1. V oblastech upravených touto dohodou a aniž jsou dotčena jakákoli zvláštní ustanovení v ní obsažená:
 a)
 nesmí úprava uplatňovaná Republikou Kazachstán vůči Evropské unii či jejím členským státům působit žádné znevýhodnění mezi členskými státy Evropské unie nebo jejich fyzickými či právnickými osobami;
 b)
 nesmí úprava uplatňovaná Evropskou unií či jejími členskými státy vůči Republice Kazachstán působit žádné znevýhodnění mezi fyzickými či právnickými osobami Republiky Kazachstán.
 2. Odstavcem 1 není dotčeno právo stran uplatňovat příslušná ustanovení svých daňových předpisů vůči daňovým poplatníkům, kteří se nenacházejí ve stejné situaci, pokud jde o jejich bydliště.
 Článek 276
 Daně
 1. Tato dohoda se vztahuje na daňová opatření jen v míře nezbytné pro uvedení ustanovení této dohody v účinnost.
 2. Ustanovení této dohody nelze vykládat tak, že by stranám bránila přijímat nebo prosazovat jakákoli opatření, jejichž cílem je zabránit daňovým únikům podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění, jiných daňových ujednání nebo vnitřních daňových předpisů.
 Článek


text:
277
 Plnění povinností
 1. Strany přijmou jakákoli opatření nutná k plnění svých povinností podle této dohody. Zajistí, aby byly dosaženy cíle uvedené v této dohodě.
 2. Strany se na žádost jedné z nich bezodkladně konzultují vhodnými cestami za účelem projednání veškerých záležitostí, které se týkají výkladu nebo provádění této dohody či dalších souvisejících hledisek vztahů mezi stranami.
 3. Každá strana postoupí Radě pro spolupráci jakýkoli spor týkající se výkladu nebo provádění této dohody v souladu s článkem 278.
 4. Rada pro spolupráci může urovnat spor v souladu s článkem 278 a formou závazného rozhodnutí.
 Článek 278
 Řešení sporů
 1. Vznikne-li mezi stranami spor ohledně výkladu nebo provádění této dohody, předloží kterákoli strana druhé straně a Radě pro spolupráci oficiální žádost o vyřešení daného sporu. Odchylně od toho se spory ohledně výkladu nebo provádění hlavy III (Obchod a podnikání) řídí výhradně kapitolou 14 (Řešení sporů) uvedené hlavy.
 2. Strany usilují o vyřešení sporu prostřednictvím konzultací v dobré víře v rámci Rady pro spolupráci zřízené článkem 268 s cílem co nejrychleji dospět k vzájemně přijatelnému řešení. Konzultace ohledně sporu mohou probíhat na zasedání Výboru pro spolupráci nebo kteréhokoli jiného příslušného podvýboru či orgánu zřízeného na základě článku 269, po dohodě stran nebo na žádost jedné z nich. Konzultace mohou probíhat také písemně.
 3. Strany poskytnou Radě pro spolupráci, Výboru pro spolupráci či jinému příslušnému podvýboru nebo orgánu veškeré informace požadované za účelem důkladného zhodnocení situace.
 4. Spor se považuje za vyřešený, pokud Rada pro spolupráci přijala závazné rozhodnutí k vyřešení dané záležitosti, jak je uvedeno v článku 277, nebo pokud prohlásila, že spor byl ukončen.
 5. Veškeré informace sdělené během konzultací mají důvěrný charakter.
 Článek 279
 Vhodná opatření v případě neplnění povinností
 1. Pokud se záležitost nevyřeší do tří měsíců ode dne oznámení oficiální žádosti o její vyřešení podle článku 278 a pokud se stěžující strana domnívá, že druhá strana nesplnila některou povinnost podle této dohody, může přijmout vhodná opatření, s výjimkou případu, kdy se spor týká výkladu nebo provádění hlavy III (Obchod a podnikání).
 2. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku může kterákoli strana okamžitě přijmout vhodná opatření s ohledem na tuto dohodu v souladu s mezinárodním právem, pokud dojde k:
 a)
 vypovězení této dohody, které není přípustné podle obecných pravidel mezinárodního práva ve smyslu čl. 60 odst. 3 Vídeňské úmluvy o smluvním právu z roku 1969, nebo
 b)
 porušení základních prvků této dohody uvedených v článcích 1 a 11 této dohody druhou stranou.
 V těchto případech musí být vhodné opatření neprodleně oznámeno druhé straně. Na žádost druhé strany jsou po dobu až dvaceti dnů vedeny konzultace. Po uplynutí této lhůty se opatření použije.
 3. Při výběru vhodných opatření musí být dána přednost takovým opatřením, která co nejméně naruší fungování této dohody a která jsou úměrná povaze a závažnosti porušení dohody. Tato opatření se neprodleně oznámí Radě pro spolupráci a budou předmětem okamžitých konzultací, během nichž má každá strana právo odstranit dotyčné porušování.
 Článek 280
 Veřejný přístup k úředním dokumentům
 Ustanoveními této dohody není dotčeno uplatňování příslušných právních předpisů stran týkajících

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
se přístupu veřejnosti k úředním dokumentům
 Článek 281
 Vstup v platnost, prozatímní provádění, doba platnosti a ukončení
 1. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po dni, kdy obě strany diplomatickou cestou oznámí Generálnímu sekretariátu Rady Evropské unie, že byly dokončeny postupy k tomu nezbytné.
 2. Hlava III (Obchod a podnikání), není-li stanoveno jinak, se použije ode dne vstupu v platnost uvedeného v odstavci 1 za předpokladu, že Republika Kazachstán k uvedenému dni bude členem WTO. Stane-li se Republika Kazachstán členem WTO po dni vstupu této dohody v platnost, použije se hlava III (Obchod a podnikání), není-li stanoveno jinak, ode dne, kdy se Republika Kazachstán stala členem WTO.
 3. Bez ohledu na odstavce 1 a 2 mohou Evropská unie a Republika Kazachstán prozatímně provádět tuto dohodu zcela nebo zčásti v souladu se svými příslušnými vnitřními postupy a právními předpisy.
 4. Prozatímní provádění začíná prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, kdy:
 a)
 Evropská unie oznámila Republice Kazachstán dokončení nezbytných postupů, případně i s určením těch částí dohody, které budou prozatímně prováděny; a
 b)
 Republika Kazachstán oznámila Evropské unii ratifikaci této dohody.
 5. Hlava III (Obchod a podnikání), není-li stanoveno jinak, se provádí prozatímně ode dne prozatímního provádění uvedeného v odstavci 4 za předpokladu, že Republika Kazachstán k uvedenému dni bude členem WTO. Stane-li se Republika Kazachstán členem WTO po dni prozatímního provádění této dohody, avšak před jejím vstupem v platnost, provádí se hlava III (Obchod a podnikání), není-li stanoveno jinak, prozatímně ode dne, kdy se Republika Kazachstán stala členem WTO.
 6. Pro účely příslušných ustanovení této dohody, včetně jejích příloh a protokolů k ní, se jakýmkoli odkazem v těchto ustanoveních na „dnem vstupu této dohody v platnost“ rozumí den, od něhož je tato dohoda prozatímně prováděna v souladu s odstavci 4 a 5.
 7. Ke dni vstupu této dohody v platnost se zrušuje Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Kazachstán na straně druhé, podepsaná dne 23. ledna 1995, která vstoupila v platnost dne 1. července 1999.
 Po dobu prozatímního provádění této dohody se nadále uplatňují ta ustanovení Dohody o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Kazachstán na straně druhé, podepsané dne 23. ledna 1995 a vstoupivší v platnost dne 1. července 1999, která nejsou tímto prozatímním prováděním dotčena.
 8. Tato dohoda nahrazuje dohodu uvedenou v odstavci 7. Odkazy na výše uvedenou dohodu ve všech ostatních dohodách uzavřených mezi stranami se považují za odkazy na tuto dohodu.
 9. Tato dohoda se uzavírá na dobu neurčitou; kterákoli strana ji může vypovědět písemným oznámením zaslaným druhé straně diplomatickou cestou. Vypovězení nabývá účinku šest měsíců poté, co některá ze stran obdrží oznámení o vypovězení této dohody. Výpověď nemá vliv na probíhající projekty, které byly zahájeny podle této dohody před obdržením oznámení.
 10. Kterákoli strana může ukončit prozatímní provádění písemným oznámením zaslaným druhé straně diplomatickou cestou. Vypovězení nabývá účinku šest měsíců poté, co některá ze stran obdrží oznámení o ukončení prozatímního provádění


text:
této dohody. Výpověď nemá vliv na probíhající projekty, které byly zahájeny podle této dohody před obdržením oznámení.
 Článek 282
 Stávající dohody mezi stranami týkající se zvláštních oblastí spolupráce, které spadají do působnosti této dohody, se považují za součást celkových dvoustranných vztahů upravených touto dohodou a za součást společného institucionálního rámce.
 Článek 283
 1. Strany mohou ve vzájemné shodě změnit, revidovat a rozšířit tuto dohodu za účelem posílení spolupráce.
 2. Strany mohou tuto dohodu doplnit uzavřením zvláštních mezinárodních dohod v jakékoli oblasti spadající do její působnosti. Tyto zvláštní mezinárodní dohody mezi stranami jsou nedílnou součástí celkových dvoustranných vztahů upravených touto dohodou a tvoří součást společného institucionálního rámce.
 Článek 284
 Přílohy a protokoly
 Přílohy této dohody a protokoly k ní jsou její nedílnou součástí.
 Článek 285
 Definice stran
 Pro účely této dohody se pojmem „strany“ rozumí Evropská unie, nebo její členské státy, nebo Evropská unie a její členské státy v souladu s jejich příslušnými pravomocemi na jedné straně a Republika Kazachstán na straně druhé.
 Článek 286
 Územní působnost
 Tato dohoda se vztahuje na jedné straně na území, na které se vztahují Smlouva o Evropské unii a Smlouva o fungování Evropské unie, za podmínek v nich stanovených, a na straně druhé na území Kazachstánu.
 Článek 287
 Závazná znění
 Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském, kazašském a ruském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 NA DŮKAZ ČEHOŽ podepsali zástupcí stran tuto dohodu.
 Съставено в Астана на двадесет и първи декември две хиляди и петнадесета година.
 Hecho en Astana, el veintiuno de diciembre de dos mil quince.
 V Astaně dne dvacátého prvního prosince dva tisíce patnáct.
 Udfærdiget i Astana den enogtyvende december to tusind og femten.
 Geschehen zu Astana am einundzwanzigsten Dezember zweitausendfünfzehn.
 Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta detsembrikuu kahekümne esimesel päeval Astanas.
 Έγινε στην Άστανα, στις είκοσι μία Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.
 Done at Astana on the twenty first day of December in the year two thousand and fifteen.
 Fait à Astana, le vingt et un décembre deux mille quinze.
 Sastavljeno u Astani dvadeset prvog prosinca dvije tisuće petnaeste.
 Fatto a Astana, addì ventuno dicembre duemilaquindici.
 Astanā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit pirmajā decembrī.
 Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gruodžio dvidešimt pirmą dieną Astanoje.
 Kelt Asztanában, a kétezer-tizenötödik év december havának huszonegyedik napján.
 Magħmul f’Astana, fil-wieħed u għoxrin jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u ħmistax.
 Gedaan te Astana, eenentwintig december tweeduizend vijftien.
 Sporządzono w Astanie dnia dwudziestego pierwszego grudnia roku dwa tysiące piętnastego.
 Feito em Astana, em vinte e um de dezembro de dois mil e quinze.
 Întocmit la Astana la douăzeci și unu decembrie două mii cincisprezece.
 V Astane dvadsiateho prvého decembra dvetisícpätnásť.
 V Astani, dne enaindvajsetega decembra leta dva tisoč petnajst.
 Tehty Astanassa kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.
 Som skedde i Astana den tjugoförsta december år tjugohundrafemton.
 Екі мың он бесінші жылғы жиырма бірінші желтоқсанда Астанада жасалды.
 Совершено в Астане двадцать первого декабря две тысячи пятнадцатого года.


text:
Voor het Koninkrijk België
 Pour le Royaume de Belgique
 Für das Königreich Belgien
 Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
 Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
 Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.
 За Република България
 Za Českou republiku
 For Kongeriget Danmark
 Für die Bundesrepublik Deutschland
 Eesti Vabariigi nimel
 Thar cheann Na hÉireann
 For Ireland
 Για την Ελληνική Δημοκρατία
 Por el Reino de España
 Pour la République française
 Za Republiku Hrvatsku
 Per la Repubblica italiana
 Για την Κυπριακή Δημοκρατία
 Latvijas Republikas vārdā –
 Lietuvos Respublikos vardu
 Pour la Grand-Duché de Luxembourg
 Magyarország részéről
 Għar-Repubblika ta' Malta
 Voor het Koninkrijk der Nederlanden
 Für die Republik Österreich
 W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej
 Pela República Portuguesa
 Pentru România
 Za Republiko Slovenijo
 Za Slovenskú republiku
 Suomen tasavallan puolesta
 För Republiken Finland
 För Konungariket Sverige
 For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 Казакстан Республикасы ушін
 За Республику Казахстан
 (1) Pouhý vízový požadavek pro fyzické osoby z určitých zemí a nikoli pro fyzické osoby z jiných zemí se nepovažuje za opatření, jež ruší nebo omezuje výhody vyplývající z této dohody.
 (2) Právnická osoba je ovládána jinou právnickou osobou, pokud má tato druhá právnická osoba pravomoc jmenovat většinu jejích ředitelů nebo jinak zákonně řídit její aktivity.
 (3) „Ustavením“ a „nabytím“ právnické osoby se rozumí vložení kapitálové účasti do právnické osoby s cílem vytvořit nebo udržovat dlouhodobé hospodářské vztahy.
 (4) Zastoupení právnické osoby druhé strany nesmějí na území Republiky Kazachstán vykonávat hospodářskou činnost na komerčním základě. Evropská unie si vyhrazuje právo postupovat v tomto ohledu recipročně.
 (5) Pro větší jasnost je třeba uvést, že pro účely této kapitoly se za služby považují ty, které jsou uvedeny v dokumentu WTO MTN.GNS/W/120 v aktuálním znění.
 (6) V případě Republiky Kazachstán zahrnuje tento odkaz kapitolu týkající se služeb v protokolu o přistoupení Republiky Kazachstán k WTO
 (7) Pro větší jasnost je nutno uvést, že partneři jsou součástí téže právnické osoby.
 (8) Smlouva o poskytování služeb musí být v souladu se zákony, předpisy a právními požadavky strany, kde se smlouva plní.
 (9) Pro větší jasnost je třeba uvést, že výhrady zahrnují rovněž výhrady ve vymezení kategorie osob převedených v rámci společnosti a kategorie obchodních návštěv za účelem usazení.
 (10) Nadále se použijí všechny ostatní požadavky, právní a správní předpisy, které se týkají


text:
vstupu, pobytu a práce.
 (11) Pro větší jasnost se „testem ekonomické potřebnosti“, pokud jde o Republiku Kazachstán, rozumějí postupy vykonávané právnickou osobou z Republiky Kazachstán při lákání smluvních poskytovatelů služeb, přičemž je nutno zohlednit přijetí zahraničních pracovních sil na základě podmínek na domácím trhu práce. Jedná se o situaci, kdy po zveřejnění oznámení o volném pracovním místě v hromadných sdělovacích prostředcích a po hledání kvalifikované osoby v databázi příslušného orgánu nesplňuje žádný uchazeč požadavky popsané v oznámení o volném pracovním místě. Nemělo by to trvat déle než jeden měsíc. Pouze po tomto postupu může právnická osoba dokončit postup pro najímání smluvních poskytovatelů služeb.
 (12) Pro větší jasnost, výhrady zahrnují rovněž výhrady ve vymezení kategorií osob.
 (13) Pokud jde o Republiku Kazachstán, tento odkaz zahrnuje oddíl týkající se služeb v protokolu o přistoupení Republiky Kazachstán k WTO.
 (14) Licenční poplatky nezahrnují platby za využívání přírodních zdrojů, aukce, tendry nebo jiné nediskriminační způsoby udělování koncesí nebo povinné příspěvky na poskytování univerzálních služeb.
 (15) Výjimku týkající se veřejného pořádku lze uplatnit, pouze pokud je skutečně a dostatečně závažně ohrožen jeden ze základních zájmů společnosti.
 (16) Opatření zaměřená na zajištění účinného nebo spravedlivého ukládání nebo vybírání přímých daní, zahrnují opatření, která přijala strana v rámci svých daňových systémů a která:
 i)
 se vztahují na investory a poskytovatele služeb, kteří nejsou rezidenty, jako uznání skutečnosti, že daňová povinnost nerezidentů je určena s ohledem na zdanitelné položky vznikající nebo nacházející se na území strany;
 ii)
 platí pro nerezidenty v zájmu zajištění uložení nebo výběru daní na území strany;
 iii)
 se vztahují na nerezidenty nebo rezidenty s cílem zamezit vyhýbání se daňové povinnosti nebo daňovým únikům, včetně opatření pro zajištění shody;
 iv)
 se vztahují na spotřebitele služeb poskytnutých na území nebo z území druhé strany s cílem zajistit uložení nebo výběr daní od těchto spotřebitelů pocházejících ze zdrojů na území strany;
 v)
 rozlišují investory a poskytovatele služeb podléhající zdanění u celosvětově zdanitelných položek od jiných investorů a poskytovatelů služeb s ohledem na rozdílný charakter jejich daňového základu; nebo
 vi)
 stanoví, vyměřují nebo rozdělují příjem, zisk, výnos, ztrátu, srážky nebo pohledávku osob nebo poboček, které jsou rezidenty, nebo mezi osobami ve spojení nebo pobočkami stejné osoby s cílem zachovat základ daně strany.
 Výrazy nebo pojmy z oblasti daní uvedené v písmeni f) a v této poznámce pod čarou se stanoví podle definic nebo pojmů z oblasti daní podle vnitrostátního práva strany přijímající toto opatření nebo podle obdobných definic nebo pojmů.
 (17) Výrazem „regionální“ se rozumí organizace pro regionální hospodářskou integraci, které zřizují vnitřní trh, na něm je zajištěn volný pohyb zboží a služeb.
 (18) Pro účely této kapitoly se „záznamem“ rozumí zaznamenání zvuků a obrazů nebo jejich vyjádření na hmotný podklad, z něhož mohou být pomocí technického zařízení vnímány, rozmnožovány nebo sdělovány.
 (19) Kterákoli strana může v souladu s vnitřním právem omezit právo na opětný prodej jen na úkony opětného prodeje, jehož se účastní obchodníci s uměleckými předměty.
 (20) V Evropské unii se toto ustanovení nevztahuje na modulové výrobky.
 (21) Pojem „léčivý přípravek“ v této kapitole odkazuje v


text:
případě Evropské unie na léčivé přípravky, jak jsou definovány ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků.
 (22) Pro účely článků 98 až 110 zahrnuje pojem „práva duševního vlastnictví“ přinejmenším tato práva: autorské právo, práva příbuzná právu autorskému, zvláštní právo pořizovatele databází, práva tvůrce topografií polovodičových výrobků, práva k ochranným známkám, práva k (průmyslovým) vzorům, patentová práva včetně práv odvozených z dodatkových ochranných osvědčení, zeměpisná označení, práva k užitným vzorům, práva k odrůdám rostlin, a obchodní názvy, pokud jsou daným vnitrostátním právem chráněna jako výlučná vlastnická práva.
 (23) Bude se mít za to, že Evropská unie tuto povinnost splnila, pokud oznámí veškeré opravy Republice Kazachstán současně s cyklem oznámení v rámci Dohody WTO o vládních zakázkách.
 (24) Subvence je úměrná, jestliže se její výše omezuje na to, co je nezbytné pro dosažení cíle.
 (25) Informační místo za Republiku Kazachstán je informační místo zřízené podle dohody GATS.
 (26) „Zrušení a zmenšení výhod“ se vykládá jako „zrušení a zmenšení“ podle Ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů WTO.
 (27) Zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci na období 2014–2020 (Úř. věst. L 77, 15.3.2014, s. 44) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti (Úř. věst. L 77, 15.3.2014, s. 95).
 (28) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).
 (29) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie (Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1).
 (30) Podle definice v nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství se „nesrovnalostí“ rozumí jakékoli porušení právního předpisu Evropské unie, této dohody nebo následujících dohod a smluv vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty Evropskou unií spravované, a to buď snížením nebo ztrátou příjmů z vlastních zdrojů vybíraných přímo ve prospěch Evropské unie, nebo formou neoprávněného výdaje.
 (31) Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).
 (32) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s.


text:
1).
 PŘÍLOHA I
 VÝHRADY V SOULADU S ČLÁNKEM 46
 A. VÝHRADY REPUBLIKY KAZACHSTÁN
 Republika Kazachstán si vyhrazuje právo přijmout nebo ponechat v platnosti jakékoli opatření, které není v souladu se závazky národního zacházení, jak je uvedeno níže:
 1. Podzemí
 1.1.
 Využívání povrchu a podzemí v Republice Kazachstán je podmíněno zřízením právnické osoby Republiky Kazachstán (tj. dceřiné společnosti).
 1.2.
 Stát má předkupní právo k užívacímu právu na podzemí (nebo jeho části) nebo věcem souvisejícím s užívacím právem na podzemí.
 2. Strategické zdroje a statky
 Republika Kazachstán může odmítnout vydat povolení právnickým osobám kontrolovaným fyzickými nebo právnickými osobami z Evropské unie a jejich pobočkám usazeným na území Republiky Kazachstán k provádění transakcí týkajících se využívání strategických zdrojů nebo koupě strategických statků v Republice Kazachstán, jestliže toto užívání nebo koupě může vést k soustředění práv u jedné osoby nebo skupiny osob ze stejných zemí. Splnění této podmínky je povinné také ve vztahu k afilacím, jak jsou definovány v příslušných právních předpisech Republiky Kazachstán (1). Republika Kazachstán může zavést omezení vlastnických práv a převodu vlastnických práv ke strategickým zdrojům a statkům Republiky Kazachstán na základě národních bezpečnostních zájmů.
 3. Nemovitosti
 3.1.
 Právnické osoby ovládané fyzickými nebo právnickými osobami z Evropské unie a jejich pobočky usazené na území Republiky Kazachstán nesmějí soukromě vlastnit půdu používanou pro zemědělskou výrobu nebo hospodaření s lesy. Právnickým osobám ovládaným fyzickými nebo právnickými osobami z Evropské unie a jejich pobočkám usazeným na území Republiky Kazachstán může být přiznáno právo dočasného užívání půdy pro účely zemědělské výroby nejvýše na deset let s možností prodloužení.
 3.2.
 Soukromé vlastnictví pozemků, které se nacházejí v hraniční zóně, pohraničí a v přístavech Republiky Kazachstán, je zakázáno právnickým osobám ovládaným fyzickými nebo právnickými osobami z Evropské unie a jejich pobočkám usazeným na území Republiky Kazachstán.
 3.3.
 Pronájem pozemků, které se nacházejí blízko státních hranic Republiky Kazachstán, pro zemědělské účely je omezen pro právnické osoby ovládané fyzickými nebo právnickými osobami z Evropské unie a pro jejich pobočky usazené na území Republiky Kazachstán.
 3.4.
 Právo trvalého užívání půdy nemůže být přiznáno právnickým osobám ovládaným fyzickými nebo právnickými osobami z Evropské unie a jejich pobočkám usazeným na území Republiky Kazachstán.
 4. Živočichové
 4.1.
 Není-li stanoveno jinak, přístup k biologickým zdrojům a lovištím ryb nacházejícím se v námořních a vnitrozemských vodách spadajících pod svrchovanost nebo do jurisdikce Republiky Kazachstán a jejich užívání jsou omezeny na rybářská plavidla plující pod vlajkou Republiky Kazachstán, která jsou registrována na území Republiky Kazachstán. Rybářským plavidlům ve vlastnictví dceřiných společností právnických osob z Evropské unie usazených ve formě právnické osoby Republiky Kazachstán nesmí být zakázáno plout pod vlajkou Republiky Kazachstán.
 4.2.
 Právnické osoby Republiky Kazachstán dostávají přednostně povolení na využívání volně žijících zvířat v určité oblasti nebo vodní ploše.
 5. Požadavek usazení pro účely licence
 Společnosti vyrábějící zboží podléhající licenci z významných důvodů veřejného zdraví, bezpečnosti nebo národní bezpečnosti musí být usazeny ve formě právnické osoby Republiky Kazachstán.
 6. Kontinentální šelf
 V kontinentálním šelfu Republiky Kazachstán lze zavést omezení.
 B. VÝHRADY EVROPSKÉ UNIE
 Evropská unie si vyhrazuje právo ponechat v platnosti nebo přijmout jakékoli opatření,


text:
které není v souladu se závazky národního zacházení, jež se případně liší podle jejích členských států, jak je uvedeno níže.
 1. Těžba a dobývání nerostných surovin včetně těžby ropy a zemního plynu
 V některých členských státech Evropské unie mohou být zavedena omezení; Evropská unie může uplatnit omezení pro právnické osoby ovládané fyzickými nebo právnickými osobami z Republiky Kazachstán, které mají více než 5 % podíl na dovozu ropy nebo zemního plynu do Evropské unie.
 2. Výroba ropných produktů, plynu, elektřiny, páry, teplé vody a tepla
 V některých členských státech Evropské unie mohou být zavedena omezení; Evropská unie může uplatnit omezení pro právnické osoby ovládané fyzickými nebo právnickými osobami z Republiky Kazachstán, které mají více než 5 % podíl na dovozu ropy nebo zemního plynu do Evropské unie.
 3. Rybolov
 Není-li stanoveno jinak, přístup k biologickým zdrojům a lovištím ryb nacházejících se v námořních vodách spadajících pod svrchovanost nebo do jurisdikce členských států Evropské unie a jejich užívání jsou omezeny na rybářská plavidla plující pod vlajkou členského stát Evropské unie registrovaná na území Evropské unie.
 4. Nabývání nemovitostí včetně pozemků
 V některých členských státech Evropské unie mohou platit omezení na nabývání nemovitostí včetně pozemků právnickými osobami ovládanými fyzickými nebo právnickými osobami Republiky Kazachstán.
 5. Zemědělství včetně lovu
 V některých členských státech Evropské unie se neuplatňuje národní zacházení pro právnické osoby ovládané fyzickými nebo právnickými osobami z Republiky Kazachstán, které chtějí založit zemědělský podnik; nabytí vinic právnickou osobou ovládanou fyzickými nebo právnickými osobami z Republiky Kazachstán podléhá oznámení nebo případně povolení.
 6. Činnosti v oblasti akvakultury
 Národní zacházení se nevztahuje na akvakulturní činnosti na území Evropské unie.
 7. Těžba a zpracování štěpných a termonukleárních materiálů nebo materiálů, které slouží k jejich výrobě.
 V některých členských státech Evropské unie mohou platit omezení.
 (1) Článek 64 zákona č. 415 ze dne 13. května 2003 o akciových společnostech Republiky Kazachstán a článek 12 zákona č. 220-I ze dne 22. dubna 1998 o společnostech s ručením omezeným a o společnostech s rozšířeným ručením Republiky Kazachstán.
 PŘÍLOHA II
 OMEZENÍ UPLATŇOVANÁ REPUBLIKOU KAZACHSTÁN V SOULADU S ČL. 48 ODST. 2
 Právnická osoba Evropské unie, která nabírá osoby převáděné v rámci společnosti v jiných odvětvích než službách se musí zabývat výrobou zboží (1).
 Zaměstnávání osob převedených v rámci společnosti jako vedoucích pracovníků a specialistů musí splňovat požadavky testu ekonomické potřebnosti (2). Po uplynutí pěti let po přistoupení Republiky Kazachstán k WTO se test ekonomické potřebnosti používat nebude (3).
 Počet osob převedených v rámci společnosti je omezen na 50 % celkového počtu vedoucích pracovníků a specialistů v každé kategorii ve společnostech, minimálně na tři osoby.
 Vstup a dočasný pobyt osob převedených v rámci společnosti strany je povolen na dobu tří let na základě povolení každoročně vydávaného oprávněným orgánem.
 (1) Osob převedené v rámci společnosti na pracovní smlouvy v podzemí musí být nabírány v souladu s protokolem o přístupu Republiky Kazachstán k WTO.
 (2) Pracovní povolení se vydá pouze po vyhledání vhodných uchazečů v databázi příslušného orgánu a po zveřejnění oznámení o volném pracovním místě v hromadných sdělovacích prostředcích. Tyto postupy


text:
nesmí trvat déle než jeden měsíc. Povolení pro osobu převedenou v rámci společnosti se udělí poté, co byly tyto postupy ukončeny, ledaže společnost nalezla místního uchazeče, který vyhovoval jejím potřebám.
 (3) Nadále se použijí všechny ostatní požadavky a právní předpisy, které se týkají vstupu, pobytu a práce.
 PŘÍLOHA III
 OBLAST PŮSOBNOSTI KAPITOLY 8 (VEŘEJNÉ ZAKÁZKY) HLAVY III (OBCHOD A PODNIKÁNÍ)
 ČÁST 1
 ÚSTŘEDNÍ ORGÁNY STÁTNÍ SPRÁVY, NA JEJICHŽ ZAKÁZKY SE TATO KAPITOLA VZTAHUJE
 Prahové hodnoty uvedené v čl. 120 odst. 2 písm. c) této dohody:
 300 000 zvláštních práv čerpání (ZPČ) v případě zboží a služeb jiných než stavebních (části 4 a 5 této přílohy)
 7 milionů ZPČ v případě stavebních služeb (část 6 této přílohy)
 V případě Evropské unie:
 Ústřední orgány státní správy členských států Evropské unie, které jsou uvedeny v příloze 1 Evropské unie dodatku č. 1 k Dohodě WTO o veřejných zakázkách. Oblast působnosti kapitoly 8 (Veřejné zakázky) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody nezahrnuje subjekty označené v uvedeném seznamu hvězdičkou (*) ani ministerstva obrany, která jsou v ní uvedena.
 Poznámka:
 Seznam zadavatelů zahrnuje rovněž všechny podřízené subjekty kteréhokoli zadavatele z členského státu Evropské unie za předpokladu, že nemá vlastní právní subjektivitu.
 V případě Republiky Kazachstán:
 —
 Ministerstvo pro investice a rozvoj Republiky Kazachstán
 —
 Ministerstvo energetiky Republiky Kazachstán
 —
 Ministerstvo zemědělství Republiky Kazachstán
 —
 Ministerstvo národního hospodářství Republiky Kazachstán
 —
 Ministerstvo zahraničních věcí Republiky Kazachstán
 —
 Ministerstvo zdravotnictví a sociálního rozvoje Republiky Kazachstán
 —
 Ministerstvo financí Republiky Kazachstán
 —
 Ministerstvo spravedlnosti Republiky Kazachstán
 —
 Ministerstvo školství a vědy Republiky Kazachstán
 —
 Ministerstvo kultury a sportu Republiky Kazachstán
 —
 Finanční výbor pro kontrolu plnění republikového rozpočtu
 —
 Úřad pro státní službu a vymáhání protikorupčních předpisů Republiky Kazachstán
 —
 Národní středisko pro lidská práva.
 Poznámka:
 Zadávací řízení pro výše uvedené státní orgány může organizovat a provádět jedna instituce určená v souladu s platnými právními předpisy Republiky Kazachstán.
 ČÁST 2
 REGIONÁLNÍ A MÍSTNÍ ORGÁNY VEŘEJNÉ SPRÁVY, NA JEJICHŽ ZAKÁZKY SE TATO KAPITOLA VZTAHUJE
 Prahové hodnoty uvedené v čl. 120 odst. 2 písm. c) této dohody:
 400 000 zvláštních práv čerpání (ZPČ) v případě zboží a služeb jiných než stavebních (části 4 a 5 této přílohy)
 7 milionů ZPČ v případě stavebních služeb (část 6 této přílohy)
 V případě Evropské unie:
 Všechny regionální orgány veřejné správy členských států Evropské unie.
 Poznámky:
 Pro účely této dohody se „regionálními orgány veřejné správy“ rozumějí zadavatelé ze správních celků, které spadají pod NUTS 1 a 2 ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (1).
 V případě Republiky Kazachstán:
 —
 Správa Almatinské oblasti
 —
 Správa Atyrauské oblasti
 —
 Správa Akťubinské oblasti
 —
 Správa Akmolské oblasti
 —
 Správa Východokazašské oblasti
 —
 Správa Žambylské oblasti
 —
 Správa Západokazašské oblasti
 —
 Správa Karagandské oblasti
 —
 Správa Kyzylordské oblasti
 —
 Správa Kostanajské oblasti
 —
 Správa Mangystauské oblasti
 —
 Správa Pavlodarské oblsti
 —
 Správa Severokazašské oblasti
 —
 Správa Jihokazašské oblasti
 —
 Správa města Astana
 —
 Správa města Almaty.
 Poznámka: Zadávací řízení pro výše


text:
uvedené státní orgány může organizovat a provádět jedna instituce určená v souladu s platnými právními předpisy Republiky Kazachstán.
 ČÁST 3
 VŠECHNY OSTATNÍ SUBJEKTY, NA JEJICHŽ ZAKÁZKY SE TATO KAPITOLA VZTAHUJE
 (nejsou)
 ČÁST 4
 ZAHRNUTÉ ZBOŽÍ
 V případě Evropské unie a Republiky Kazachstán
 1.
 Tato kapitola se vztahuje na zakázky týkající se veškerého zboží pořizovaného subjekty uvedenými v částech 1 až 3 této přílohy, není-li v této dohodě stanoveno jinak.
 2.
 Seznam zboží, na které se odkazuje v článku 137 této dohody:
 Zboží uvedené v článku 137 této dohody je identifikováno podle kódu nomenklatury Harmonizovaného systému popisu a číselného označování zboží Světové celní organizace (HS) uvedeného v následující tabulce. Popis se uvádí pouze pro informaci.
 č.
 Kódy HS
 Skupiny komodit
 1
 0401 až 0402
 Mléko a smetana
 2
 0701 až 0707
 Některá jedlá zelenina
 3
 2501 až 2530
 Ostatní nekovové minerální výrobky
 4
 2801 až 2940
 Některé chemické látky a chemické výrobky
 5
 3101 až 3826
 Některé chemické látky a chemické výrobky
 6
 3917
 Potrubí, trubky, hadice a jejich spojovací příslušenství, z plastů
 7
 4801
 Novinový papír, v kotoučích nebo listech (arších)
 8
 4803
 Toaletní nebo odličovací tenký papír, ručníkový nebo ubrouskový papír a podobné papíry používané v domácnosti nebo pro hygienické účely
 9
 5101 až 6006
 Textilie a textilní výrobky
 10
 7201 až 8113
 Obecné kovy a výrobky z obecných kovů
 11
 8201 až 8311
 Hotové kovové výrobky, kromě strojů a zařízení
 12
 8429
 Samohybné buldozery, angldozery, srovnávače (grejdry), stroje na vyrovnávání terénu (nivelátory), škrabače (skrejpry), mechanické lopaty, rypadla, lopatové nakladače, dusadla a silniční válce:
 13
 8501 až 8517
 Některé stroje a zařízení
 14
 8535 až 8548
 Některá elektrická zařízení
 15
 870130
 Pásové traktory a tahače
 16
 870190
 Ostatní traktory a tahače čísla 8701 (jiné než tahače čísla 8709)
 17
 8702
 Motorová vozidla pro dopravu deseti nebo více osob, včetně řidiče
 18
 8703
 Osobní automobily a jiná motorová vozidla konstruovaná především pro přepravu osob (jiná než čísla 8702), včetně osobních dodávkových automobilů a závodních automobilů
 19
 8704
 Motorová vozidla pro přepravu nákladu
 20
 8705
 Motorová vozidla pro zvláštní účely, jiná než vozidla konstruovaná především pro dopravu osob nebo nákladu (například vyprošťovací automobily, jeřábové automobily, požární automobily, nákladní automobily s míchačkou na beton, zametací automobily, kropicí automobily, pojízdné dílny, pojízdné rentgenové stanice)
 21
 8716
 Přívěsy a návěsy; ostatní vozidla bez mechanického pohonu; jejich části a součásti
 22
 8802
 Vrtulníky a kosmické lodě
 23
 940350
 Ložnicový dřevěný nábytek
 24
 9405
 svítidla a osvětlovací zařízení
 ČÁST 5
 ZAHRNUTÉ SLUŽBY
 V případě Evropské unie a Republiky Kazachstán:
 Tato dohoda se vztahuje na zadávání zakázek subjekty uvedenými v částech 1 až 3 této přílohy na níže uvedené služby, které jsou pojmenovány v souladu s 51. sekcí prozatímní ústřední klasifikace produktů vypracované OSN (CPCprov), jak je obsažena v seznamu odvětvové klasifikace služeb WTO (MTN.GNS/W/120): (2)
 Popis
 Referenční číslo CPCprov
 Telekomunikační služby
 752 (3)
 Finanční auditorské služby
 86211
 Účetní auditorské služby
 86212
 Průzkum trhu
 86401
 Podnikové poradenství
 865
 Služby související s podnikovým poradenstvím
 866 (4)
 Architektonické služby
 8671
 Inženýrské služby
 8672
 Integrované inženýrské služby
 8673
 Urbanistické služby


text:
a služby v oblasti krajinářské architektury
 8674
 Související vědecké a technické poradenství
 8675 (5)
 Poznámka:
 Zahrnuté služby podléhají omezením a podmínkám stanoveným pro každou stranu v listině specifických závazků GATS.
 ČÁST 6
 ZAHRNUTÉ STAVEBNÍ SLUŽBY
 V případě Evropské unie a Republiky Kazachstán:
 Tato dohoda se vztahuje na zakázky zadavatelů uvedených v částech 1 až 3 této přílohy na veškeré stavební služby uvedené v CPCprov.
 Poznámka:
 Zahrnuté služby podléhají omezením a podmínkám stanoveným pro každou stranu v listině specifických závazků GATS.
 ČÁST 7
 OBECNÉ POZNÁMKY
 V případě Evropské unie:
 1.
 Kapitola 8 (Veřejné zakázky) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody se nevztahuje na:
 a)
 zakázky na zemědělské produkty v návaznosti na programy podpory zemědělství a programy výživy lidstva (například na potravinovou pomoc včetně programů okamžité pomoci); a
 b)
 zakázky za účelem získání, vývoje, výroby nebo účasti na výrobě programového materiálu vysílacími společnostmi a smlouvy na poskytnutí vysílacího času.
 2.
 Tato dohoda se nevztahuje na zakázky zadavatelů uvedených v částech 1 a 2 této přílohy v souvislosti s činnostmi v oblasti pitné vody, energetiky, dopravy a v poštovním odvětví, pokud nejsou předmětem přílohy 3 této přílohy.
 3.
 Co se týče Alandských ostrovů, použijí se zvláštní podmínky protokolu č. 2 o Alandách ke Smlouvě o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska k Evropské unii.
 4.
 Pokud jde o zakázky zadavatelů v oblasti obrany a bezpečnosti, zahrnuto je pouze zboží, které není citlivé, a materiály nevojenského charakteru.
 5.
 Zakázky zadavatelů na zboží nebo služby, na které se tato dohoda nevztahuje, se nepovažují za zahrnuté zakázky.
 V případě Republiky Kazachstán:
 1.
 Kapitola 8 (Veřejné zakázky) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody se nevztahuje na:
 a)
 zakázky na zemědělské produkty v návaznosti na programy podpory zemědělství a programy výživy lidstva (například na potravinovou pomoc včetně programů okamžité pomoci);
 b)
 zakázky za účelem získání, vývoje, výroby nebo účasti na výrobě programového materiálu vysílacími společnostmi a smlouvy na poskytnutí vysílacího času;
 c)
 zakázky na zboží, práce a služby podle čl. 41 odst. 3 zákona č. 303 III o veřejných zakázkách ze dne 21. července 2007, jestliže obsahují informace tvořící státní tajemství;
 d)
 zakázky v oblasti výzkumu a průzkumu vesmíru pro mírové účely, mezinárodní spolupráce při provádění společných projektů a programů v oblasti vesmírných činností;
 e)
 zakázky na zboží, práce a služby, které jsou výlučně poskytovány přirozeným nebo státním monopolem; nebo
 f)
 zakázky na finanční služby, pokud nejsou uvedeny v části 5 této přílohy.
 2.
 Kapitola 8 (Veřejné zakázky) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody se nevztahuje na vyčlenění ve prospěch malých podniků nebo podniků ve vlastnictví menšin nebo podniků, které zaměstnávají lidi se zvláštními potřebami. Vyčleněním se rozumí jakákoli forma preference, jako je výlučné právo na poskytování zboží nebo služeb nebo cenové zvýhodnění.
 3.
 Kapitola 8 (Veřejné zakázky) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody se nevztahuje na zakázky zadávané zahrnutým subjektem jménem nezahrnutého subjektu.
 4.
 Zakázky zadavatelů na zboží nebo služby, na které se tato dohoda nevztahuje, se nepovažují za zahrnuté zakázky.
 5.
 Tato dohoda se nevztahuje na zakázky zadavatelů uvedených v částech 1 a


text:
2 této přílohy v souvislosti s činnostmi v oblasti pitné vody, energetiky, dopravy a v poštovním odvětví, pokud nejsou předmětem přílohy 3 této přílohy.
 (1) Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1.
 (2) Kromě služeb, které musí zadavatelé nakoupit od jiných subjektů na základě výlučného práva založeného vyhlášenými právními nebo správními předpisy.
 (3) Pokud jde o Republiku Kazachstán, s výjimkou místních telekomunikačních služeb a radiokomunikačních služeb, včetně satelitní komunikace, jiné než poskytované zahraničními provozovateli družic právnickým osobám Republiky Kazachstán, které jsou držiteli licence pro telekomunikační služby, jak je stanoveno v listině specifických závazků GATS Republiky Kazachstán.
 (4) Kromě služeb v rozhodčím a smírčím řízení.
 (5) S výjimkou vyměřování pozemků za účelem určení právně stanovených hranic, leteckého fotografování a leteckého mapování a s výjimkou СРС 86754 podle listiny specifických závazků GATS Republiky Kazachstán.
 PŘÍLOHA IV
 MÉDIA PRO ZVEŘEJŇOVÁNÍ INFORMACÍ A OZNÁMENÍ O VEŘEJNÝCH ZAKÁZKÁCH PODLE KAPITOLY 8 (VEŘEJNÉ ZAKÁZKY) HLAVY III (OBCHOD A PODNIKÁNÍ)
 ČÁST 1
 MÉDIA PRO ZVEŘEJŇOVÁNÍ INFORMACÍ O VEŘEJNÝCH ZAKÁZKÁCH
 V případě EVROPSKÉ UNIE:
 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÉ UNIE
 http://simap.europa.eu
 BELGIE
 Zákony, královské výnosy, ministerské vyhlášky, ministerské oběžníky – le Moniteur belge
 Judikatura – Pasicrisie
 BULHARSKO
 Právní předpisy – Държавен вестник (Státní věstník)
 Soudní rozhodnutí – www.sac.government.bg
 Správní rozhodnutí s obecnou působností a procesní předpisy – www.aop.bg a www.cpc.bg
 ČESKÁ REPUBLIKA
 Právní předpisy – Sbírka zákonů České republiky
 Rozhodnutí Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže – Sbírka rozhodnutí Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže
 DÁNSKO
 Právní předpisy – Lovtidende
 Soudní rozhodnutí – Ugeskrift for Retsvæsen
 Správní rozhodnutí a procesní předpisy – Ministerialtidende
 Rozhodnutí Odvolací komise pro veřejné zakázky – Konkurrenceråded Dokumentation
 NĚMECKO
 Právní předpisy – Bundesanzeiger
 Soudní rozhodnutí: Entscheidungsammlungen des Bundesverfassungsgerichts, Bundesgerichtshofs, Bundesverwaltungsgerichts,
 Bundesfinanzhofs sowie der Oberlandesgerichte
 ESTONSKO
 Právní předpisy a správní rozhodnutí s obecnou působností: Riigi Teataja
 Rozhodnutí Nejvyššího soudu Estonska: Riigi Teataja (část 3)
 IRSKO
 Právní předpisy – Iris Oifigiuil (Irský úřední věstník)
 ŘECKO
 Úřední věstník Řecké republiky – Εφημερίδα της Κυβερνήσεως της Ελληνικής Δημοκρατίας
 ŠPANĚLSKO
 Právní předpisy – Boletín Oficial del Estado
 Soudní rozhodnutí – bez úředního vyhlášení
 FRANCIE
 Právní předpisy – Journal Officiel de la République française
 Soudní rozhodnutí – Recueil des arrêts du Conseil d'Etat
 Revue des marchés publics
 CHROVATSKO
 Narodne novine (Národní noviny) – http://www.nn.hr
 ITÁLIE
 Právní předpisy – Gazzetta Ufficiale
 Judikatura – bez úředního vyhlášení
 KYPR
 Právní předpisy – Úřední věstník republiky (Επίσημη Εφημερίδα της Δημοκρατίας)
 Soudní rozhodnutí: Rozhodnutí Nejvyššího soudu – Státní tiskárna (Αποφάσεις Ανωτάτου Δικαστηρίου 1999 – Τυπογραφείο της Δημοκρατίας)
 LOTYŠSKO
 Právní předpisy – Latvijas vēstnesis (Úřední věstník)
 LITVA
 Právní a správní předpisy – Úřední věstník („Valstybės Žinios“) Litevské republiky
 Soudní rozhodnutí, judikatura – Věstník Nejvyššího soudu Litvy „Teismų praktika“; Věstník Nejvyššího správního soudu Litvy „Administracinių teismų praktika“
 LUCEMBURSKO
 Právní předpisy – Memorial
 Judikatura – Pasicrisie
 MAĎARSKO
 Právní předpisy – Magyar Közlöny (Úřední věstník Maďarské republiky)
 Judikatura – Közbeszerzési Értesítő – a Közbeszerzések Tanácsa
 Hivatalos Lapja (Věstník veřejných zakázek – Úřední věstník Rady pro veřejné zakázky)
 MALTA
 Právní předpisy – Government Gazette (Vládní věstník)
 NIZOZEMSKO
 Právní předpisy – Nederlandse Staatscourant nebo Staatsblad
 Judikatura – bez úředního vyhlášení
 RAKOUSKO
 Právní předpisy – Österreichisches


text:
Bundesgesetzblatt Amtsblatt zur Wiener Zeitung
 Soudní rozhodnutí – Sammlung von Entscheidungen des Verfassungsgerichtshofes;
 Sammlung der Entscheidungen des Verwaltungsgerichtshofes – administrativrechtlicher und finanzrechtlicher Teil;
 Amtliche Sammlung der Entscheidungen des OGH in Zivilsachen
 POLSKO
 Právní předpisy – Dziennik Ustaw Rzeczypospolitej Polskiej (Sbírka zákonů Polské republiky)
 Soudní rozhodnutí, judikatura – „Zamówienia publiczne w orzecznictwie. Wybrane orzeczenia zespołu arbitrów i Sądu Okręgowego w Warszawie“ (Výběr rozhodnutí rozhodčích komisí a Krajského soudu ve Varšavě)
 PORTUGALSKO
 Právní předpisy – Diário da República Portuguesa 1a Série A e 2a série
 Soudní rozhodnutí – Boletim do Ministério da Justiça;
 Colectânea de Acordos do SupremoTribunal Administrativo;
 Colectânea de Jurisprudencia Das Relações
 RUMUNSKO
 Právní předpisy – Monitorul Oficial al României (Úřední věstník Rumunska)
 Soudní rozhodnutí, správní rozhodnutí s obecnou působností a procesní předpisy – www.anrmap.ro
 SLOVINSKO
 Právní předpisy – Úřední list Republiky Slovinsko
 Soudní rozhodnutí – bez úředního vyhlášení
 SLOVENSKO
 Právní předpisy – Zbierka zakonov (Sbírka zákonů)
 Soudní rozhodnutí – bez úředního vyhlášení
 FINSKO
 Suomen Säädöskokoelma – Finlands Författningssamling (Sbírka zákonů Finska)
 ŠVÉDSKO
 Svensk Författningssamling (Švédská sbírka zákonů)
 SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ
 Právní předpisy – HM Stationery Office (Kancelář Jejího Veličenstva pro úřední tisky)
 Judikatura – Law Reports
 „Veřejné orgány“ – HM Stationery Office (Kancelář Jejího Veličenstva pro úřední tisky)
 V případě REPUBLIKY KAZACHSTÁN:
 Internetové stránky Republiky Kazachstán o veřejných zakázkách http://goszakup.gov.kz
 Právní informační systém o právních předpisech Republiky Kazachstán http://adilet.zan.kz
 ČÁST 2
 MÉDIA PRO ZVEŘEJŇOVÁNÍ OZNÁMENÍ
 V případě Evropské unie:
 TSI pro subsystém „Provoz a řízení dopravy“ http://simap.europa.eu
 V případě Republiky Kazachstán:
 Internetové stránky Republiky Kazachstán o veřejných zakázkách http://goszakup.gov.kz
 PŘÍLOHA V
 PRAVIDLA ROZHODČÍHO ŘÍZENÍ PODLE KAPITOLY 14 (ŘEŠENÍ SPORŮ) HLAVY III (OBCHOD A PODNIKÁNÍ)
 Obecná ustanovení
 1.
 V kapitole 14 (Řešení sporů) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody a v těchto pravidlech se rozumí:
 a)
 „poradcem“ osoba, kterou strana sporu najala, aby poskytovala poradenství nebo pomáhala dané straně v souvislosti s rozhodčím řízením;
 b)
 „rozhodcem“ člen rozhodčího tribunálu ustaveného podle článku 177 této dohody;
 c)
 „asistentem“ osoba, která za podmínek jmenování rozhodce vykonává asistenční práci, poskytuje pomoc nebo provádí zkoumání pro rozhodce;
 d)
 „žalující stranou“ kterákoli strana, která požaduje zřízení rozhodčího tribunálu podle článku 176 této dohody;
 e)
 „žalovanou stranou“ strana, která údajně porušila ustanovení uvedená v článku 173 této dohody;
 f)
 „rozhodčím tribunálem“ tribunál ustavený podle článku 177 této dohody;
 g)
 „zástupcem strany“ zaměstnanec nebo jiná osoba jmenovaná stranou pro účely sporu v rámci této dohody;
 h)
 „dnem“ kalendářní den;
 i)
 „pracovním dnem“ jakýkoli den kromě státního svátku, soboty a neděle.
 2.
 Strany si rozdělí náklady vyplývající z organizačních záležitostí, včetně odměny a nákladů rozhodců.
 Oznamování
 3.
 Žádost o konzultace a žádost o ustavení tribunálu se zasílá druhé straně elektronickým sdělením, faxem, doporučenou poštovní zásilkou, kurýrem nebo jakýmikoli jinými telekomunikačními prostředky, které poskytují záznam o zaslání dokumentu.
 4.
 Každá strana sporu a rozhodčí tribunál předá veškeré jiné dokumenty, než je žádost o konzultace a žádost o ustavení tribunálu, elektronickou poštou nebo faxem, doporučenou poštovní zásilkou, kurýrem nebo jakýmikoli jinými telekomunikačními prostředky, které poskytují záznam o zaslání dokumentu, druhé straně a případně každému rozhodci. Není-li dokázáno jinak, zpráva elektronické


text:
pošty se považuje za doručenou v den odeslání. Je-li kterýkoli z podkladů důvěrný nebo příliš velký na to, aby mohl být zaslán elektronickou poštou, musí strana zasílající dokument zajistit zaslání daného dokumentu druhé straně a případně každému rozhodci v jiném elektronickém formátu do jednoho dne od odeslání zprávy elektronickou poštou. V uvedených případech musí strana odesílající dokument informovat elektronickou poštou druhou stranu a případně každého rozhodce o zaslání dokumentu a o jeho obsahu.
 5.
 Veškerá oznámení jsou adresována vládě Republiky Kazachstán a Generálnímu ředitelství pro obchod Evropské komise. Do 30 dnů od zahájení používání hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody si strany vymění údaje týkající se elektronické komunikace v souladu s body 3 a 4 těchto pravidel. Jakákoli změna adresy elektronické pošty nebo jiné elektronické komunikace musí být neprodleně oznámena druhé straně a rozhodčímu tribunálu, je-li ustaven.
 6.
 Drobné chyby – překlepy v žádostech, oznámeních, písemných podáních nebo jiných dokumentech vztahujících se k řízení rozhodčího tribunálu – mohou být opraveny rychlým doručením nového dokumentu s jasně označenými změnami.
 7.
 Pokud poslední den pro doručení dokumentu připadne na sobotu, neděli nebo státní svátek Evropské unie nebo Republiky Kazachstán, je posledním dnem lhůty pro doručení následující pracovní den. Pokud je dokument doručen straně v den, který je v této straně státním svátkem, považuje se za doručený ve lhůtě následující pracovní den. Datum obdržení dokumentu se považuje za stejné jako datum jeho doručení.
 Zahájení rozhodčího řízení
 8.
 a)
 Pokud je podle článku 177 této dohody nebo bodů 19, 20 nebo 47 těchto pravidel rozhodce vybírán losem, provede se losování v čase a na místě, o nichž rozhodne žalující strana a jež budou neprodleně sděleny žalované straně. Žalovaná strana se může, přeje-li si to, zúčastnit losování. V každém případě se výběr losem uskuteční ve spolupráci s kteroukoli stranou či stranami, které jsou přítomny.
 b)
 Pokud je podle článku 177 této dohody nebo podle bodů 19, 20 nebo 47 těchto pravidel rozhodce vybírán losem a Výbor pro spolupráci má dva předsedy, vylosují rozhodce oba předsedové nebo jimi pověřené osoby nebo pouze jeden předseda, pokud se druhý předseda či jím pověřená osoba losování nechce účastnit.
 c)
 Strany informují vybrané rozhodce o jejich jmenování.
 d)
 Rozhodce, který byl jmenován v souladu s postupem stanoveným v článku 177 této dohody, potvrdí Výboru pro spolupráci, že je schopen vykonávat funkci rozhodce, a to do pěti dnů ode dne, kdy byl o svém jmenování informován.
 e)
 Pokud se strany sporu nedohodnou jinak, sejdou se s rozhodčím tribunálem do sedmi dnů po datu jeho ustavení osobně nebo prostřednictvím jiného komunikačního prostředku. Strany a rozhodčí tribunál určí záležitosti, které považují za nezbytné, včetně odměn a výdajů, které se budou platit rozhodcům. Odměny a výdaje musí být v souladu s normami WTO.
 9.
 a)
 Nedohodnou-li se obě strany do pěti dnů ode dne výběru rozhodců jinak, bude mandátem rozhodčího tribunálu:
 „s ohledem na odpovídající ustanovení dohody, jichž se dovolávají strany sporu, zkoumat záležitost, jež mu byla předložena v žádosti o ustavení rozhodčího tribunálu; rozhodnout o souladu zkoumaného opatření s ustanoveními uvedenými v


text:
článku 173 a vydat zprávu v souladu s články 180, 181, 182 a 195 této dohody.“
 b)
 Strany oznámí dohodnutý mandát rozhodčímu tribunálu do tří dnů od jeho odsouhlasení.
 Úvodní podání
 10.
 Žalující strana doručí své první písemné podání nejpozději 20 dnů po dni ustavení rozhodčího tribunálu. Žalovaná strana předloží své písemné protipodání nejpozději 20 dnů po dni obdržení úvodního písemného podání.
 Práce rozhodčích tribunálů
 11.
 Předseda rozhodčího tribunálu předsedá všem jeho jednáním. Rozhodčí tribunál může předsedu zmocnit k provádění administrativních a procesních rozhodnutí.
 12.
 Pokud není v kapitole 14 (Řešení sporů) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody stanoveno jinak, může rozhodčí tribunál vykonávat své činnosti libovolnými prostředky, například telefonem, faxem nebo počítačovým spojením.
 13.
 Porad rozhodčího tribunálu se mohou zúčastnit pouze rozhodci, ale rozhodčí tribunál může přítomnost na těchto poradách dovolit svým asistentům.
 14.
 Návrhy zpráv může vypracovávat pouze rozhodčí tribunál, který nesmí tuto svou pravomoc delegovat.
 15.
 Pokud vyvstane procesní problém, který neřeší kapitola 14 (Řešení sporů) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody a přílohy V až VII této dohody, může rozhodčí tribunál po konzultaci stran přijmout odpovídající postup, který je s těmito ustanoveními v souladu.
 16.
 Pokud se rozhodčí tribunál domnívá, že je nezbytné změnit jakoukoli lhůtu použitelnou při řízení, kromě lhůt stanovených v kapitole 14 (Řešení sporů) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody, nebo učinit jakoukoli jinou procesní nebo správní úpravu, informuje písemně strany o důvodech změny nebo úpravy a uvede, jaké období nebo jaká úprava jsou nutné.
 Nahrazení
 17.
 Není-li rozhodce schopen účastnit se rozhodčího řízení podle kapitoly 14 (Řešení sporů) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody, odstoupí nebo musí být nahrazen, protože nesplňuje požadavky kodexu chování obsaženého v příloze VI této dohody, vybere se náhradní osoba v souladu s článkem 177 této dohody a bodem 8 těchto pravidel.
 18.
 Pokud se některá strana sporu domnívá, že rozhodce neplní požadavky kodexu chování, a z toho důvodu by měl být nahrazen, oznámí to dotčená strana druhé straně sporu do patnácti dnů ode dne, kdy obdržela důkaz o okolnostech závažného porušení kodexu chování rozhodcem.
 19.
 Pokud se některá ze stran sporu domnívá, že rozhodce, který není předsedou, neplní požadavky kodexu chování, přistoupí strany sporu ke konzultaci, a pokud se dohodnou na nutnosti nahradit rozhodce, vyberou nového rozhodce v souladu s článkem 177 této dohody a bodem 8 těchto pravidel.
 Pokud se strany sporu nedohodnou na nutnosti nahradit rozhodce, může kterákoli strana sporu požádat, aby byla záležitost postoupena předsedovi rozhodčího tribunálu, jehož rozhodnutí je konečné.
 Pokud na základě takové žádosti předseda zjistí, že rozhodce neplní požadavky kodexu chování, je vybrán nový rozhodce v souladu s článkem 177 této dohody a bodem 8 těchto pravidel.
 20.
 Pokud se některá ze stran domnívá, že předseda rozhodčího tribunálu neplní požadavky kodexu chování, přistoupí strany ke konzultaci, a pokud se dohodnou na nutnosti nahradit předsedu, vyberou nového předsedu v souladu s článkem 177 této dohody a bodem 8 těchto pravidel.
 Pokud se strany nedohodnou na nutnosti nahradit předsedu, může kterákoli strana požádat, aby byla záležitost postoupena jedné ze


text:
zbývajících osob, které jsou uvedeny na seznamu osob a jež mohou zastávat funkci předsedy podle čl. 196 odst. 1 této dohody. Její jméno vylosuje předseda Výboru pro spolupráci nebo jím pověřená osoba. Rozhodnutí této osoby o nutnosti nahradit předsedu je konečné.
 Pokud tato osoba rozhodne, že původní předseda neplní požadavky kodexu chování, vybere nového předsedu losem ze zbývajících osob, které jsou uvedeny na seznamu podle čl. 196 odst. 1 této dohody a jež mohou zastávat funkci předsedy. Výběr nového předsedy se provede do pěti dnů ode dne rozhodnutí uvedeného v tomto odstavci.
 21.
 Řízení rozhodčího tribunálu se pozastaví na dobu potřebnou k provedení postupů uvedených v bodech 18, 19 a 20 těchto pravidel.
 Slyšení
 22.
 Předseda rozhodčího tribunálu stanoví datum a čas slyšení po konzultaci se stranami sporu a ostatními rozhodci a potvrdí tuto skutečnost stranám sporu písemně. Strana, která má na starosti logistické zabezpečení řízení, tyto informace zveřejní, pokud se jedná o veřejné slyšení. Pokud s tím strany souhlasí, může rozhodčí tribunál rozhodnout o tom, že se slyšení nesvolá.
 23.
 Nedohodnou-li se strany jinak, koná se slyšení v Bruselu, je-li žalující stranou Republika Kazachstán, a v Astaně, je-li žalující stranou Evropská unie.
 24.
 Pokud s tím strany souhlasí, může rozhodčí tribunál svolat dodatečná slyšení.
 25.
 Všichni rozhodci musí být vždy přítomni po celou dobu slyšení.
 26.
 Nezávisle na tom, zda je slyšení přístupné veřejnosti, se ho mohou zúčastnit tyto osoby:
 a)
 zástupci stran sporu;
 b)
 poradci stran sporu;
 c)
 správní zaměstnanci, tlumočníci, překladatelé a soudní zapisovatelé a
 d)
 asistenti rozhodců.
 Oslovovat rozhodčí tribunál smějí pouze zástupci a poradci stran sporu.
 27.
 Nejpozději pět dnů před datem slyšení doručí každá strana sporu rozhodčímu tribunálu seznam osob, které přednesou při slyšení argumenty nebo prezentace jménem této strany, a dalších zástupců nebo poradců, kteří se zúčastní slyšení.
 28.
 Rozhodčí tribunál vede slyšení následujícím způsobem a přitom zajistí, aby žalující i žalovaná strana dostaly stejné množství času:
 Argumenty:
 a)
 argumenty žalující strany;
 b)
 argumenty žalované strany.
 Protiargumenty:
 a)
 argumenty žalující strany;
 b)
 replika žalované strany.
 29.
 Rozhodčí tribunál může klást otázky kterékoli straně sporu kdykoli během slyšení.
 30.
 Rozhodčí tribunál zajistí přepis každého slyšení a doručí jej stranám sporu co nejdříve. Strany sporu mohou k přepisu předložit poznámky a rozhodčí tribunál je zváží.
 31.
 Každá strana sporu může předložit dodatečné písemné podání ohledně libovolné záležitosti, která vyvstala během slyšení, do deseti dnů ode dne slyšení.
 Písemné dotazy
 32.
 Rozhodčí tribunál může kdykoli během řízení adresovat písemné dotazy jedné nebo oběma stranám sporu. Každá strana sporu obdrží kopie všech dotazů rozhodčího tribunálu.
 33.
 Strana sporu doručí kopii své písemné odpovědi na dotaz rozhodčího tribunálu rovněž druhé straně sporu. Každá strana sporu dostane příležitost písemně komentovat odpověď druhé strany ve lhůtě pěti dnů od data doručení této odpovědi.
 Důvěrnost informací
 34.
 Každá strana sporu a její poradci zacházejí se všemi informacemi, které druhá strana sporu předložila rozhodčímu tribunálu a označila za důvěrné, jako s důvěrnými informacemi. Pokud strana sporu předloží rozhodčímu tribunálu důvěrné znění písemného podání, poskytne na žádost druhé strany rovněž nedůvěrné shrnutí informací


text:
obsažených v jejím podání, které může být zveřejněno, a to nejpozději do 15 dnů po datu žádosti nebo podání, podle toho, k čemu došlo později, a vysvětlení, proč jsou nezveřejněné informace důvěrné. Žádné ustanovení těchto pravidel nebrání straně sporu zveřejnit prohlášení o svých vlastních postojích, a to do té míry, v níž při odkazování na informace podané druhou stranou nezveřejní žádné informace, které druhá strana označila za důvěrné.
 Rozhodčí tribunál jedná v neveřejném zasedání v případech, kdy podání a argumenty některé strany obsahují důvěrné informace. Strany sporu a jejich poradci zachovají důvěrnost slyšení rozhodčího tribunálu, probíhá-li slyšení na uzavřeném zasedání.
 Nedůvěrné znění zprávy rozhodčího tribunálu
 35.
 Pokud zpráva rozhodčího tribunálu obsahuje informace označené některou stranou jako důvěrné, připraví rozhodčí tribunál nedůvěrné znění své zprávy. Stranám je poskytnuta příležitost vyjádřit se k nedůvěrnému znění a rozhodčí tribunál přihlédne k jejich připomínkám při vypracování konečného nedůvěrného znění své zprávy.
 Jednostranné kontakty
 36.
 Rozhodčí tribunál se nesejde s jednou stranou ani s ní nekomunikuje bez přítomnosti druhé strany.
 37.
 Rozhodci nesmějí diskutovat o žádných aspektech předmětné záležitosti řízení s některou ze stran nebo s oběma stranami sporu v nepřítomnosti ostatních rozhodců.
 Podání amicus curiae
 38.
 Pokud se strany do tří dnů po datu ustavení rozhodčího tribunálu nedohodnou jinak, může rozhodčí tribunál obdržet nevyžádaná písemná podání od fyzických nebo právnických osob usazených na území některé ze stran sporu a nezávislých na vládách stran sporu za předpokladu, že jsou učiněna během deseti dnů následujících po datu ustavení rozhodčího tribunálu, že jsou stručná a v žádném případě nepřesahují 15 tištěných stran s řádkováním 2 a že přímo souvisejí s faktickými nebo právními otázkami, kterými se rozhodčí tribunál zabývá.
 39.
 Podání obsahuje popis fyzické nebo právnické osoby, která podání činí, včetně její státní příslušnosti nebo místa, kde sídlí, povahu jejích činností, právní status, obecné cíle a zdroj jejího financování a specifikuje povahu zájmu, který tato osoba má na rozhodčím řízení. Vypracuje se v jazycích vybraných stranami sporu v souladu s body 42 a 43 těchto pravidel.
 40.
 Rozhodčí tribunál ve své zprávě uvede veškerá podání, která obdržel a která jsou v souladu s body 38 a 39 těchto pravidel. Rozhodčí tribunál nemá povinnost se ve své zprávě zabývat argumenty uvedenými v takových podáních. Veškerá taková podání předloží rozhodčí tribunál stranám sporu k vyjádření. Strany sporu předloží své připomínky do deseti dnů po obdržení podání a rozhodčí tribunál je zváží.
 Naléhavé případy
 41.
 V naléhavých případech uvedených v kapitole 14 (Řešení sporů) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody rozhodčí soud po konzultaci se stranami případně upraví lhůty uvedené v těchto pravidlech a oznámí tyto úpravy stranám.
 Překlady a tlumočení
 42.
 Během konzultací uvedených v článku 174 této dohody a ne později než na schůzi uvedené v bodě 8 písm. e) těchto pravidel se strany sporu snaží dohodnout na společném pracovním jazyce pro řízení rozhodčího tribunálu.
 43.
 Nejsou-li strany sporu schopny dohodnout se na společném pracovním jazyce, provádí každá strana svá písemná podání ve vybraném jazyce. V takovém případě poskytne dotčená strana současně překlad do jazyka, který si


text:
vybere druhá strana, nejsou-li taková podání napsána některým z pracovních jazyků WTO. Žalovaná strana zajistí tlumočení ústních podání do jazyků, které si strany sporu zvolily.
 44.
 Zprávy rozhodčího tribunálu se vydají v jazyce nebo jazycích, které si strany sporu zvolily.
 45.
 Kterákoli strana sporu může předložit připomínky k přesnosti překladu jakéhokoli přeloženého dokumentu, který byl vypracován podle těchto pravidel.
 46.
 Každá strana nese náklady na překlad svých písemných podání. Veškeré náklady na překlad zprávy rozhodčího tribunálu ponesou obě strany sporu rovným dílem.
 Ostatní postupy
 47.
 Tato pravidla se použijí rovněž při postupech stanovených v článku 174, čl. 184 odst. 2, čl. 185 odst. 2, čl. 186 odst. 3 a čl. 187 odst. 2 této dohody. Lhůty stanovené v těchto pravidlech však rozhodčí tribunál upraví v souladu se zvláštními lhůtami stanovenými pro přijetí zprávy rozhodčího tribunálu v těchto jiných postupech.
 PŘÍLOHA VI
 KODEX CHOVÁNÍ PRO ČLENY ROZHODČÍCH TRIBUNÁLŮ A MEDIÁTORY PODLE KAPITOLY 14 (ŘEŠENÍ SPORŮ) HLAVY III (OBCHOD A PODNIKÁNÍ)
 Definice
 1.
 V tomto kodexu chování se rozumí:
 a)
 „rozhodcem“ člen rozhodčího tribunálu ustaveného podle článku 177 této dohody;
 b)
 „kandidátem“ osoba, jejíž jméno je na seznamu rozhodců, na které odkazuje článek 196 této dohody, a jejíž zvolení rozhodcem podle článku 177 této dohody je zvažováno;
 c)
 „asistentem“ osoba, která za podmínek jmenování rozhodce vykonává asistenční práci, poskytuje pomoc nebo provádí zkoumání pro rozhodce;
 d)
 „řízením“, pokud není uvedeno jinak, řízení rozhodčího tribunálu podle kapitoly 14 (Řešení sporů) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody;
 e)
 „pracovníky“ ve vztahu k rozhodci osoby, které tento rozhodce řídí a kontroluje, avšak nejsou jeho asistenty;
 f)
 „mediátorem“ osoba, která vede mediační řízení v souladu s přílohou VII této dohody.
 Procesní povinnosti
 2.
 Každý kandidát a rozhodce se vyvaruje nevhodného chování i vyvolávání dojmu nevhodného chování, je nezávislý a nestranný, vyvaruje se přímého i nepřímého střetu zájmů a dodržuje přísné normy chování tak, aby byla zachována nedotknutelnost a nestrannost mechanismu pro urovnávání sporů. Bývalí rozhodci musí splňovat závazky stanovené v bodech 15, 16, 17 a 18 tohoto kodexu chování.
 Povinnost poskytnout informace
 3.
 Předtím, než je jmenování kandidáta za rozhodce podle kapitoly 14 (Řešení sporů) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody potvrzeno, poskytne tento kandidát informace o jakýchkoli zájmech, vztazích nebo záležitostech, u nichž je pravděpodobné, že by mohly ovlivnit jeho nezávislost nebo nestrannost, nebo které by mohly důvodně vytvářet dojem nevhodnosti nebo podjatosti v řízení. Za tímto účelem kandidát vynaloží veškeré patřičné úsilí, aby si byl vědom všech takových zájmů, vztahů nebo záležitostí.
 4.
 Kandidát nebo rozhodce písemně sdělí záležitosti týkající se skutečného nebo potenciálního porušení tohoto kodexu chování Výboru pro spolupráci ke zvážení stranami.
 5.
 Jakmile je rozhodce vybrán, vynakládá i nadále veškeré patřičné úsilí, aby si byl vědom veškerých zájmů, vztahů nebo záležitostí uvedených v bodě 3 tohoto kodexu chování, a oznámí je. Oznamovací povinnost je trvalou povinností, která vyžaduje, aby rozhodce poskytoval informace o všech takových zájmech, vztazích nebo záležitostech, které mohou vzniknout v průběhu kterékoli fáze řízení. Rozhodce poskytne informace o takových zájmech, vztazích nebo záležitostech tím, že je


text:
písemně sdělí Výboru pro spolupráci, aby je strany mohly zvážit.
 Povinnosti rozhodců
 6.
 Rozhodce je po potvrzení svého jmenování k dispozici pro výkon svých povinností a vykonává je v průběhu řízení řádně a včas, spravedlivě a poctivě.
 7.
 Rozhodce zvažuje pouze ty otázky, které byly vzneseny v rámci řízení a jsou nezbytné pro zprávu rozhodčího tribunálu, a tuto povinnost nedeleguje na žádnou jinou osobu.
 8.
 Rozhodce podnikne všechny vhodné kroky k tomu, aby zajistil, že jeho asistent a pracovníci si jsou vědomi bodů 2, 3, 4, 5, 16, 17 a 18 tohoto kodexu chování a že tyto body splňují.
 9.
 Rozhodce v souvislosti s řízením nenavazuje jednostranné kontakty.
 Nezávislost a nestrannost rozhodců
 10.
 Rozhodce je nezávislý, nestranný a vyvaruje se vytváření dojmu nevhodného jednání nebo podjatosti a není ovlivňován vlastními zájmy, vnějším tlakem, politickými zřeteli, voláním veřejnosti, loajalitou vůči některé straně ani obavami z kritiky.
 11.
 Rozhodce se přímo ani nepřímo nezaváže ani nepřijme žádné výhody, které by jakkoli narušily řádný výkon jeho povinností nebo by budily dojem narušení řádného výkonu jeho povinností.
 12.
 Rozhodce nevyužije svého postavení v rozhodčím tribunálu k prosazování jakýchkoli osobních nebo soukromých zájmů. Rozhodce se vyvaruje jednání, které by mohlo vytvořit dojem, že by ho v jeho postavení mohli ovlivnit jiné osoby.
 13.
 Rozhodce nesmí umožnit, aby jeho jednání nebo úsudek ovlivňovaly finanční, obchodní, profesionální, osobní nebo sociální vztahy nebo odpovědnosti.
 14.
 Rozhodce se musí vyvarovat toho, aby vstupoval do jakýchkoli vztahů nebo aby mu vznikl jakýkoli finanční zájem, u něhož je pravděpodobné, že by ovlivňoval jeho nestrannost, nebo který by mohl důvodně vyvolávat dojem nevhodného jednání nebo podjatosti.
 Povinnosti bývalých rozhodců
 15.
 Všichni bývalí rozhodci se vyvarují jednání, které by mohlo vyvolat dojem, že byli podjatí při plnění svých povinností nebo že získal výhody z rozhodnutí nebo zprávy rozhodčího tribunálu.
 Důvěrnost informací
 16.
 Rozhodce ani bývalý rozhodce nikdy nevyzradí ani nevyužije žádné neveřejné informace týkající se řízení nebo zjištěné v průběhu řízení s výjimkou případů, kdy je to pro účely tohoto řízení, a v žádném případě žádné takové informace nevyzradí ani nevyužije k získání osobních výhod nebo výhod pro jiné osoby ani k nepříznivému ovlivnění zájmů jiných osob.
 17.
 Rozhodce nevyzradí zprávu rozhodčího tribunálu nebo její části před jejím zveřejněním v souladu s kapitolou 14 (Řešení sporů) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody.
 18.
 Rozhodce nebo bývalý rozhodce nikdy neprozradí informace o jednání rozhodčího tribunálu ani o názorech kteréhokoli rozhodce.
 Výdaje
 19.
 Každý rozhodce si vede záznamy a předloží konečnou zprávu o tom, kolik času řízení věnoval, a o svých výdajích, jakož i o vynaloženém čase a výdajích svého asistenta a pracovníků.
 Mediátoři
 20.
 Pravidla popsaná v tomto kodexu chování platná pro rozhodce nebo bývalé rozhodce se obdobně použijí na mediátory.
 PŘÍLOHA VII
 MECHANISMUS MEDIACE PODLE KAPITOLY 14 (ŘEŠENÍ SPORŮ) HLAVY III (OBCHOD A PODNIKÁNÍ)
 Článek 1
 Cíl
 Cílem této přílohy je napomoci nalezení vzájemně přijatelného řešení díky ucelenému a urychlenému řízení za pomoci mediátora.
 Oddíl A
 Řízení v rámci mechanismu mediace
 Článek 2
 Žádost o poskytnutí informací
 1. Kterákoli ze stran může


text:
kdykoli před zahájením mediačního řízení písemně požádat o informace týkající se opatření, jež má nepříznivý vliv na obchod nebo investice mezi stranami. Strana, jíž je žádost určena, na ni písemně odpoví do dvaceti dnů od obdržení a v odpovědi uvede své připomínky k informacím uváděným v žádosti.
 2. Pokud odpovídající strana považuje za nemožné odpovědět do dvaceti dnů od obdržení žádosti, neprodleně informuje žádající stranu o důvodech odkladu a uvede, v jaké nejkratší lhůtě předpokládá, že bude moci svou odpověď předložit.
 Článek 3
 Zahájení řízení
 1. Kterákoli ze stran může kdykoli písemnou žádostí podanou druhé straně požádat o to, aby se strany zúčastnily mediačního řízení. Žádost musí být dostatečně podrobná, aby jasně uváděla důvody strany, která o mediaci žádá, a musí:
 a)
 určit konkrétní opatření, o které se jedná;
 b)
 upřesnit údajné nepříznivé účinky, které opatření podle strany žádající o mediaci má nebo bude mít na obchod nebo investice mezi stranami; a
 c)
 objasnit, jaký mají podle názoru strany žádající o mediaci uvedené účinky na obchod a investice vztah k příslušnému opatření.
 2. Mediační řízení lze zahájit pouze na základě vzájemné dohody mezi stranami. Strana, jíž je žádost podle odstavce 1 určena, ji příznivě zváží a písemně ji do deseti dnů od jejího obdržení schválí nebo zamítne.
 Článek 4
 Výběr mediátora
 1. Strany usilují o to, aby se na osobě mediátora dohodly do patnácti dnů po doručení přijetí uvedeného v čl. 3 odst. 2 této přílohy.
 2. Pokud se strany nemohou na mediátorovi dohodnout ve lhůtě stanovené v odstavci 1 tohoto článku, může kterákoli ze stran požádat předsedu Výboru pro spolupráci nebo jím pověřenou osobu, aby mediátora vybral losem ze seznamu stanoveného čl. 196 odst. 1 této dohody. Výběr losem se uskuteční za přítomnosti zástupců obou stran, kteří budou pozváni s náležitým předstihem. V každém případě se výběr losem uskuteční ve spolupráci se stranou či stranami, které jsou přítomny.
 3. Předseda Výboru pro spolupráci nebo jím pověřená osoba vybere mediátora do pěti dnů od podání žádosti podle odstavce 2.
 4. Pokud by v době podání žádosti podle článku 3 této přílohy nebyl seznam uvedený v čl. 196 odst. 1 této dohody vypracován, bude mediátor vylosován z osob, které byly formálně navrženy jednou či oběma stranami.
 5. Mediátor nesmí být občanem žádné strany, nedohodnou-li se strany jinak.
 6. Mediátor pomůže oběma stranám nestranným a transparentním způsobem objasnit opatření a jeho možné účinky na obchod a dospět k oboustranně přijatelnému řešení.
 7. Kodex chování pro rozhodce a mediátory stanovený v příloze VI této dohody platí obdobně pro mediátory.
 8. Body 3 až 7 (Oznamování) a 42 až 46 (Překlady a tlumočení) pravidel rozhodčího řízení obsažených v příloze V této dohody se použijí obdobně.
 Článek 5
 Pravidla mediačního řízení
 1. Do deseti dnů od určení mediátora předloží strana, která mediační řízení zahájila, písemně mediátorovi a druhé straně podrobný popis problému, zejména pokud jde o fungování předmětného opatření a jeho vliv na obchod. Do dvaceti dnů od doručení tohoto popisu se k němu může druhá strana písemně vyjádřit. Každá ze stran smí ve svém


text:
popise nebo vyjádření uvést veškeré informace, které pokládá za relevantní.
 2. Mediátor může rozhodnout o nejvhodnějším způsobu, jak objasnit předmětné opatření a jeho možné účinky na obchod. Mediátor může zejména organizovat setkání stran, konzultovat strany společně nebo jednotlivě, konzultovat příslušné odborníky a zúčastněné strany či vyhledat jejich pomoc a poskytovat jakoukoli dodatečnou pomoc, o kterou strany požádají. Před konzultací příslušných odborníků a zúčastněných stran či před požádáním o jejich pomoc provede mediátor konzultaci se stranami.
 3. Rady či připomínky mediátora se netýkají souladu předmětného opatření s touto dohodou. Mediátor může nabídnout poradenství a navrhnout řešení, jež strany zváží. Strany mohou navrhované řešení přijmout či odmítnout nebo se dohodnout na jiném řešení.
 4. Mediační řízení proběhne na území strany, jíž byla adresována žádost, nebo po vzájemné dohodě na jakémkoli jiném místě či jiným způsobem.
 5. Strany usilují o dosažení vzájemně přijatelného řešení do 60 dnů od jmenování mediátora. Dokud nebude dosaženo konečné dohody, mohou strany zvážit případné přijetí předběžného řešení.
 6. Vzájemně dohodnuté řešení nebo předběžné řešení lze přijmout prostřednictvím rozhodnutí Výboru pro spolupráci. Vzájemně dohodnutá řešení se zveřejní. Veřejně přístupná znění nesmějí obsahovat informace, které jedna strana označila jako důvěrné.
 7. Na žádost stran jim mediátor předá návrh věcné zprávy, v níž uvede stručné shrnutí i) opatření, jež je předmětem řízení; ii) použitých postupů; a iii) dohodnutého vzájemně přijatelného řešení, včetně možných předběžných řešení. Mediátor dá stranám patnáct dnů na to, aby k návrhu zprávy vyjádřily své připomínky. Po zvážení připomínek předložených stranami v uvedené lhůtě předloží mediátor stranám do patnácti dnů konečné znění věcné zprávy. Věcná zpráva neobsahuje výklad této dohody.
 8. Řízení se ukončuje:
 a)
 přijetím vzájemně přijatelného řešení stranami, k datu jeho přijetí;
 b)
 vzájemnou dohodou stran v kterékoli fázi řízení, k datu takové dohody;
 c)
 písemným prohlášením mediátora po konzultaci se stranami, že další úsilí o mediaci by již nebylo účelné, k datu takového prohlášení; nebo
 d)
 písemným prohlášením jedné ze stran, po posouzení vzájemně přijatelných řešení v rámci mediačního řízení a po zvážení veškerých poradních stanovisek a návrhů řešení od mediátora, k datu takového prohlášení.
 Oddíl B
 Provedení
 Článek 6
 Provedení vzájemně přijatelného řešení
 1. Pokud se strany dohodly na řešení, podnikne každá ze stran veškerá nezbytná opatření k provedení vzájemně přijatelného řešení v dohodnuté lhůtě.
 2. Provádějící strana písemně informuje druhou stranu o veškerých krocích nebo opatřeních, jež podnikla, aby provedla vzájemně přijatelné řešení.
 Oddíl C
 Obecná ustanovení
 Článek 7
 Důvěrnost a vztah k řešení sporů
 1. Nedohodnou-li se strany jinak, a aniž by byl dotčen čl. 5 odst. 6 této přílohy, jsou veškeré kroky v rámci řízení, včetně poradenství a navržených řešení, důvěrné. Každá strana však může zveřejnit informaci o tom, že mediace probíhá.
 2. Mediačním řízením nejsou dotčena práva a povinnosti stran podle kapitoly 14 (Řešení sporů) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody nebo jakékoli jiné dohody.
 3. Před zahájením mediačního řízení není nutné provést konzultace podle kapitoly 14 (Řešení sporů) hlavy III (Obchod a podnikání) této dohody. Strana by však měla před zahájením mediačního řízení využít jiných ustanovení o spolupráci


text:
či konzultacích podle této dohody.
 4. Strany by se při jiných postupech řešení sporů podle této dohody nebo jakékoli jiné dohody neměly spoléhat na nebo by neměly používat jako důkaz a tribunál by neměl brát ohled na:
 a)
 stanoviska, jež druhá strana zaujala během mediačního řízení, nebo informace získané podle čl. 5 odst. 2 této přílohy;
 b)
 fakt, že druhá strana naznačila svou vůli přijmout řešení týkající se opatření, které je předmětem zprostředkování; nebo
 c)
 rady poskytované nebo návrhy předložené mediátorem.
 5. Mediátor nesmí být členem tribunálu v rámci řízení o řešení sporů podle této dohody nebo podle Dohody o WTO, jež se týká stejné záležitosti, pro niž je mediátorem.
 Článek 8
 Lhůty
 Veškeré lhůty uvedené v této příloze mohou být změněny po vzájemné dohodě stran.
 Článek 9
 Náklady
 1. Každá strana nese vlastní náklady spojené s účastí na mediačním řízení.
 2. Strany společně stejným dílem hradí organizační náklady mediačního řízení, včetně odměn a nákladů mediátora. Odměna mediátora odpovídá odměně předsedy rozhodčího tribunálu, jak je uveden v bodě 8 písm. e) pravidel rozhodčího řízení obsažených v příloze V této dohody.
 PROTOKOL
 o vzájemné správní pomoci v celních záležitostech
 Článek 1
 Definice
 Pro účely tohoto protokolu se rozumí:
 a)
 „celními předpisy“ všechny právní a správní předpisy platné na území stran, které upravují dovoz, vývoz a tranzit zboží a jeho zařazení do určitého celního režimu, včetně zákazů, omezení a kontrol;
 b)
 „žádajícím orgánem“ příslušný správní orgán, který k tomu účelu určila některá ze stran a který podává žádost o pomoc na základě tohoto protokolu;
 c)
 „dožádaným orgánem“ příslušný správní orgán, který k tomu účelu určila některá ze stran a jemuž se podává žádost o pomoc na základě tohoto protokolu;
 d)
 „osobními údaji“ veškeré informace o identifikované nebo identifikovatelné osobě;
 e)
 „porušováním celních předpisů“ jakékoliv porušení nebo pokus o porušení celních předpisů.
 Článek 2
 Oblast působnosti
 1. Strany si vzájemně pomáhají v oblastech spadajících do jejich působnosti za účelem zajištění řádného uplatňování jejich celních předpisů, zejména předcházením, vyšetřováním a potíráním porušování celních předpisů, a to způsobem a za podmínek stanovených v tomto protokolu.
 2. Pomoc v celních otázkách podle tohoto protokolu se vztahuje na všechny správní orgány stran, které jsou příslušné pro uplatňování tohoto protokolu. Nejsou jí dotčeny předpisy, jimiž se řídí vzájemná pomoc v trestních věcech, a nezahrnuje výměnu informací získaných při výkonu pravomocí na základě žádosti justičních orgánů, s výjimkou případů, kdy tyto orgány sdělení těchto informací povolí.
 3. Tento protokol se nevztahuje na pomoc při vybírání cel, daní nebo pokut.
 Článek 3
 Pomoc na žádost
 1. Na žádost žádajícího orgánu mu dožádaný orgán poskytne všechny potřebné informace, které žádajícímu orgánu mohou umožnit zajistit řádné uplatňování celních předpisů, včetně informací o zjištěných nebo plánovaných činnostech, které jsou nebo by mohly být porušením celních předpisů.
 2. Na žádost žádajícího orgánu mu dožádaný orgán poskytne tyto informace:
 a)
 okolnosti (skutečnosti a podmínky) vývozu zboží z území jedné strany a dovozu na území druhé strany, případně s upřesněním celního režimu, který se na toto zboží vztahuje;
 b)
 okolnosti (skutečnosti a podmínky) dovozu zboží na


text:
území jedné strany a vývozu z území druhé strany, případně s upřesněním celního režimu, který se na toto zboží vztahuje.
 3. Na žádost žádajícího orgánu přijme dožádaný orgán v rámci svých právních a správních předpisů nezbytné kroky k zajištění zvláštního sledování:
 a)
 fyzických nebo právnických osobách, u kterých existuje důvodné podezření, že se podílejí nebo se podílely na porušování celních předpisů;
 b)
 míst, kde se skladuje zboží, u kterých existuje důvodné podezření, že v nich dochází k porušování celních předpisů;
 c)
 zboží, které je nebo má být přepravováno způsobem, který vyvolává důvodné podezření, že je toto zboží určeno pro porušování celních předpisů;
 d)
 dopravních prostředků, u kterých existuje důvodné podezření, že mají být použity při porušování celních předpisů.
 Článek 4
 Spontánní pomoc
 Strany si z vlastního podnětu a v souladu se svými právními a správními předpisy navzájem pomáhají, pokud to považují za nezbytné pro řádné uplatňování celních předpisů, zejména poskytováním informací, které získají o:
 a)
 činnostech, které jsou porušováním celních předpisů nebo se tak jeví a o které může mít druhá strana zájem;
 b)
 nových prostředcích nebo metodách používaných při porušování celních předpisů;
 c)
 zboží, o kterém je známo, že je předmětem porušování celních předpisů;
 d)
 fyzických nebo právnických osobách, u kterých existuje důvodné podezření, že se podílejí nebo se podílely na porušování celních předpisů;
 e)
 dopravních prostředcích, u kterých existuje důvodné podezření, že byly, jsou nebo mohou být použity při porušování celních předpisů.
 Článek 5
 Doručování a oznamování
 Na žádost žádajícího orgánu podnikne dožádaný orgán v souladu s příslušnými právními a správními předpisy, které se na tento orgán vztahují, všechny kroky nezbytné k doručení všech dokumentů či k oznámení všech rozhodnutí vydaných žádajícím orgánem a spadajících do oblasti působnosti tohoto protokolu příjemci pobývajícímu nebo usazenému na území dožádaného orgánu.
 Žádosti o doručení dokumentů nebo o oznámení rozhodnutí se podávají písemně v úředním jazyce dožádaného orgánu nebo v jazyce pro tento orgán přijatelném.
 Článek 6
 Forma a obsah žádostí o pomoc
 1. Žádosti podle tohoto protokolu se podávají písemně. K žádosti se připojí dokumenty nezbytné pro její vyřízení. V naléhavých případech lze přijmout i ústní žádost, která však musí být neprodleně potvrzena písemně.
 2. Žádosti podle odstavce 1 obsahují tyto informace:
 a)
 žádající orgán;
 b)
 předmět a důvod žádosti;
 c)
 požadované opatření;
 d)
 příslušné právní předpisy a jiné právní skutečnosti;
 e)
 co nejpřesnější a nejúplnější údaje týkající se fyzických nebo právnických osob, které jsou předmětem šetření;
 f)
 přehled významných skutečností a dosavadních šetření;
 g)
 jakékoli jiné relevantní informace, které jsou nezbytné pro vyřízení žádosti.
 3. Žádosti se podávají v úředním jazyce dožádaného orgánu nebo v jazyce pro tento orgán přijatelném. Tento požadavek se nevztahuje na dokumenty připojené k žádosti podle odstavce 1.
 4. Pokud žádost nesplňuje formální požadavky uvedené v odstavcích 1 až 3, lze vyžádat její opravu nebo doplnění a mezitím mohou být přijata předběžná opatření.
 Článek 7
 Vyřizování žádostí
 1. Za účelem vyřízení žádosti o pomoc postupuje dožádaný orgán v mezích své působnosti a dostupných zdrojů tak, jako by jednal z vlastního podnětu nebo na žádost jiných orgánů


text:
téže strany, a poskytne informace, které již má k dispozici, provede příslušná šetření nebo je nechá provést. To se rovněž vztahuje na jakýkoli jiný orgán, kterému dožádaný orgán předal žádost, nemůže-li jednat samostatně.
 2. Žádosti o pomoc se vyřizují v souladu s právními předpisy dožádané strany. Pokud žádost nelze vyřídit, je o tom žádající strana neprodleně informována.
 3. Náležitě pověření úředníci jedné strany se mohou se souhlasem druhé strany a v souladu s podmínkami stanovenými touto druhou stranou dostavit do prostor dožádaného orgánu nebo jiného příslušného orgánu podle odstavce 1, aby získali informace, které se vztahují k činnostem, jež jsou nebo mohou být porušením celních předpisů, a které žádající orgán potřebuje pro účely tohoto protokolu.
 4. Náležitě pověření úředníci jedné strany mohou být se souhlasem druhé strany a v souladu s podmínkami stanovenými touto druhou stranou přítomni šetřením, která probíhají na území druhé strany.
 Článek 8
 Forma předávaných informací
 1. Dožádaný orgán seznámí písemně žádající orgán s výsledky šetření, jakož i s příslušnými dokumenty, ověřenými kopiemi nebo jinými podklady.
 2. Tyto informace lze poskytovat v počítačové podobě.
 3. Originály dokumentů se předávají pouze na žádost a v případech, kdy by ověřené kopie byly nedostačující. Tyto originály musí být vráceny co nejdříve.
 Článek 9
 Výjimky z povinnosti poskytnout pomoc
 1. Pomoc může být odmítnuta nebo podmíněna splněním určitých podmínek nebo požadavků v případech, kdy se jedna ze stran domnívá, že by poskytnutí pomoci podle tohoto protokolu:
 a)
 mohlo ohrozit svrchovanost Republiky Kazachstán nebo členského státu Evropské unie, který byl požádán o pomoc podle tohoto protokolu;
 b)
 mohlo ohrozit veřejný pořádek, bezpečnost nebo jiné základní zájmy, zejména v případech podle čl. 10 odst. 2 tohoto protokolu, nebo
 c)
 znamenalo porušení průmyslového, obchodního nebo profesního tajemství.
 2. Dožádaný orgán může poskytnutí pomoci odložit z toho důvodu, že by narušilo probíhající vyšetřování, stíhání nebo soudní řízení. V takovém případě dožádaný orgán s žádajícím orgánem konzultuje, zda lze pomoc poskytnout podle pravidel nebo za podmínek, které může dožádaný orgán stanovit.
 3. Žádá-li dožadující orgán o pomoc, kterou by sám nemohl poskytnout, pokud by o ni byl požádán, uvede tuto skutečnost ve své žádosti. Poté je na rozhodnutí dožádaného orgánu, jak tuto žádost vyřídí.
 4. V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 musí být rozhodnutí dožádaného orgánu a jeho důvody neprodleně oznámeny žádajícímu orgánu.
 Článek 10
 Výměna informací a důvěrnost
 1. Veškeré informace sdělované v jakékoliv formě na základě tohoto protokolu jsou důvěrné nebo vyhrazené povahy v závislosti na příslušných předpisech stran. Podléhají služebnímu tajemství a požívají ochrany poskytované podobným informacím příslušnými právními předpisy strany, která je obdržela, jakož i odpovídajícími předpisy vztahujícími se na orgány Evropské unie.
 2. Výměnu osobních údajů lze provádět pouze v případě, že se strana, která je má obdržet, zaváže k jejich ochraně způsobem, který strana, jež má údaje poskytnout, považuje za přiměřený.
 3. Použití informací získaných podle tohoto protokolu ve správních nebo soudních řízeních týkajících se porušování celních předpisů se považuje za použití pro účely tohoto protokolu. Strany tedy mohou ve svých důkazních záznamech, zprávách a výpovědích a při