text:
(příloha 1 bod 9).
 5.5.3.2.2
 Technická zkušebna odpovědná za zkoušky schválení typu musí ověřit, zda systém zajišťuje takové automatické úpravy, aby bylo dosaženo dobrého osvětlení vozovky a nebyl obtěžován řidič ani ostatní účastníci silničního provozu.
 5.5.3.2.3
 Fotometrická měření se provedou podle popisu žadatele:
 5.5.4
 Požadavky na toleranci pro účely postupu kontroly shodnosti výroby
 5.5.4.1
 Při zkoušení fotometrických vlastností předního mlhového světlometu vybraného namátkou podle bodu 5.5 se nesmí žádná měřená hodnota svítivosti nepříznivě odchýlit o více než 20 %.
 5.5.4.2
 U měřených hodnot v tabulce 36 může dojít k odpovídajícím maximálním odchylkám:
 Tabulka 37
 Shodnost výroby, fotometrické požadavky pro přední mlhový světlomet
 Určené čáry nebo pásma
 Svislá poloha (*) nad h + pod h –
 Vodorovná poloha (*) vpravo od v: – vpravo od v: +
 Svítivost v cd
 Vyhovět musí
 Ekvivalent 20 procent
 Ekvivalent 30 procent
 Bod 1, 2(**)
 +60°
 ±45°
 maximálně 115
 maximálně 130
 všechny body
 Bod 3, 4(**)
 +40°
 ±30°
 Bod 5, 6(**)
 +30°
 ±60°
 Bod 7, 10(**)
 +20°
 ±40°
 Bod 8, 9(**)
 +20°
 ±15°
 Čára 1(**)
 +8°
 –26° až +26°
 maximálně 160
 maximálně 170
 celá čára
 Čára 2(**)
 +4°
 –26° až +26°
 maximálně 180
 maximálně 195
 celá čára
 Čára 3
 +2°
 –26° až +26°
 maximálně 295
 maximálně 320
 celá čára
 Čára 4
 +1°
 –26° až +26°
 maximálně 435
 maximálně 470
 celá čára
 Čára 5
 0°
 –10° až +10°
 maximálně 585
 maximálně 630
 celá čára
 Čára 6(***)
 –2,5°
 od 5° směrem dovnitř
 do 10° směrem ven
 2 160 min
 1 890 min
 celá čára
 Čára 8
 L a R(***)
 –1,5° až –3,5°
 –22° až +22°
 minimálně 880
 minimálně 770
 jeden nebo více bodů
 Čára 9
 L a R(***)
 –1,5° až –4,5°
 –35° až +35°
 minimálně 360
 minimálně 315
 jeden nebo více bodů
 Pásmo D
 –1,5° až –3,5°
 –10° až +10°
 maximálně 14 400
 maximálně 15 600
 celé pásmo
 Poznámka k tabulce 37:
 (*)
 Souřadnice jsou určeny ve stupních pro úhlový systém se svislou polární osou.
 (**)
 Viz bod 5.5.2.4.
 (***)
 Viz bod 5.5.2.2.
 5.6
 Technické požadavky týkající se rohových světlometů (symbol K)
 5.6.1
 Svítivost vyzařovaného světla
 5.6.1.1
 Hodnoty svítivosti v následujících bodech měření pro zařízení na levé straně nesmí být menší než uvedené minimální hodnoty svítivosti:
 a)
 2,5D – 30L: 240 cd
 b)
 2,5D – 45L: 400 cd
 c)
 2,5D – 60L: 240 cd
 Stejné hodnoty platí symetricky pro zařízení na pravé straně. (Je znázorněno v příloze 4 na obrázku A4-XII)
 5.6.1.2
 Svítivost světla vyzařovaného do všech směrů nesmí překročit:
 a)
 300 cd nad přímkou 1,0U, L a R;
 b)
 600 cd mezi vodorovnou rovinou a přímkou 1,0U, L a R a
 c)
 14 000 cd pod přímkou 0,57 D, L a R.
 5.6.1.3
 V případě jednotlivého světlometu obsahujícího více zdrojů světla, svítí-li všechny zdroje světla, nesmí být překročena maximální svítivost.
 5.6.1.4
 Selhání jednotlivého světlometu obsahujícího více zdrojů světla:
 5.6.1.4.1
 V případě jednotlivého světlometu obsahujícího více zdrojů světla se skupina zdrojů světla, které jsou zapojeny tak, že selhání jednoho z nich způsobí, že všechny přestanou vyzařovat světlo, považuje za jeden zdroj světla.
 5.6.1.4.2
 V případě selhání kteréhokoli


text:
zdroje světla v jediném světlometu obsahujícím více zdrojů světla se použije alespoň jedno z těchto ustanovení:
 a)
 svítivost je v souladu s minimální svítivostí požadovanou v tabulce standardního rozložení světla v prostoru uvedené v příloze 4 na obrázku L nebo
 b)
 je vydán signál pro aktivaci indikátoru označujícího selhání, jak je uvedeno v bodě 6.20.8 předpisu OSN č. 48, pokud svítivost v bodě 2,5°D 45°L u světlometu na levé straně (u světlometu na pravé straně by úhel L měl být nahrazen úhlem R) dosáhne alespoň 50 % minimální požadované svítivosti. V tomto případě se ve formuláři sdělení uvede, že světlomet slouží pouze k použití ve vozidle vybaveném indikátorem signalizujícím selhání.
 5.6.2
 Metody měření
 5.6.2.1
 Při fotometrických měřeních je nutné vhodným maskováním zabránit rozptýleným odrazům.
 5.6.2.2
 V případě, že jsou výsledky měření sporné, musí se měření provést tak, aby byly splněny následující požadavky:
 5.6.2.2.1
 vzdálenost při měření musí být taková, aby platilo pravidlo nepřímé úměrnosti vůči druhé mocnině vzdálenosti;
 5.6.2.2.2
 měřicí zařízení musí být takové, aby snímač svíral s osou vztažného středu světla úhel v rozmezí 10′ až 1°;
 5.6.2.2.3
 požadavek na svítivost v daném směru pozorování je splněn, dosáhne-li se požadované svítivosti ve směru odchylujícím se od směru pozorování nejvýše o jednu čtvrtinu stupně.
 5.6.2.3
 Body měření vyjádřené ve stupních úhlu ke vztažné ose jsou znázorněny v příloze 4 na obrázku A4-XII.
 Hodnoty uvedené v tabulce udávají pro různé směry měření minimální svítivost v cd.
 5.6.2.4
 Vodorovné a svislé úhly pro pole geometrické viditelnosti jsou znázorněny v příloze 4 na obrázku A4-XIII. Směry H = 0° a V = 0° odpovídají vztažné ose. Na vozidle jsou tyto směry vodorovné, rovnoběžné se střední podélnou rovinou vozidla a orientované v požadovaném směru viditelnosti. Procházejí vztažným středem.
 5.6.3
 Fotometrické měření světlometů vybavených několika zdroji světla Fotometrické vlastnosti se ověřují:
 5.6.3.1
 v případě nevýměnných zdrojů světla se zdroji světla namontovanými ve světlometu podle bodu 4.6;
 5.6.3.2
 v případě výměnných zdrojů světla, navíc k bodu 4.6.
 Získané hodnoty svítivosti se zkorigují.
 a)
 V případě žárovkových zdrojů světla je korekčním faktorem poměr mezi referenčním světelným tokem a střední hodnotou světelného toku zjištěnou při užitém napětí (13,2 V nebo 13,5 V).
 b)
 V případě zdrojů světla LED je korekčním faktorem poměr mezi skutečným světelným tokem a střední hodnotou světelného toku zjištěnou při užitém napětí (6,75 V, 13,5 V nebo 28,0 V).
 Aktuální světelný tok každého použitého zdroje světla se od střední hodnoty nesmí odchylovat o více než ±5 %. Alternativně a pouze v případě žárovkových zdrojů světla lze použít postupně na každé jednotlivé pozici standardní žárovkový zdroj světla svítící jeho vztažným světelným tokem, přičemž jednotlivá měření z každé pozice se sčítají.
 5.6.3.3
 U všech rohových světlometů, s výjimkou světlometů vybavených žárovkovým zdrojem (žárovkovými zdroji) světla, musí svítivost naměřená po jedné a po 10 minutách svícení splňovat minimální i maximální požadavky. Rozložení svítivosti po jedné minutě a deseti minutách svícení se vypočítá z rozložení svítivosti naměřené po dosažení fotometrické stability tak, že se na každý zkušební bod uplatní poměr hodnot svítivosti naměřených při 45° L 2,5° D v

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
případě levého světlometu (u pravého světlometu se úhel L nahradí úhlem R):
 a)
 po jedné minutě;
 b)
 po deseti minutách a
 c)
 po dosažení fotometrické stability.
 Fotometrické stability je dosaženo, je-li změna svítivosti ve stanoveném zkušebním bodu během jakéhokoliv patnáctiminutového časového úseku menší než 3 %.
 6. PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
 6.1
 Obecně
 6.1.1
 Smluvní strany uplatňující tento předpis musí nadále uznávat schválení typu světlometů (funkcí) podle kterékoli z předchozích sérií změn tohoto předpisu, která nejsou ovlivněna změnami provedenými poslední sérií změn.
 Pro ověření této skutečnosti se označení změny odpovídající příslušnému světlometu (funkci) nesmí lišit od označení změny uvedeného v poslední sérii změn.
 6.1.2
 Smluvní strany, které uplatňují tento předpis, nesmí odmítnout udělit rozšíření schválení typu podle předchozích sérií změn tohoto předpisu.
 (1) Dohoda o přijetí harmonizovaných technických předpisů OSN pro kolová vozidla, zařízení a konstrukční části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel (E/ECE/TRANS/505/Rev.3)
 (2) Uvádí se v podobě podle vzoru v příloze 1.
 (3) Uvádí se v podobě podle vzoru v příloze 14.
 (4) V případě jediné instalační jednotky se symbol „XC“ vyznačí pouze jednou.
 (5) V případě více instalačních jednotek, z nichž každá poskytuje jednu nebo více funkcí AFS, je každá jednotka označena symbolem „X“, za nímž následuje (následují) identifikační symbol(y) konkrétních poskytovaných funkcí AFS.
 (6) Rozlišovací čísla smluvních stran dohody z roku 1958 jsou uvedena v příloze 3 Úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6);
 (7) Vyhovění požadavkům týkajícím se elektromagnetické kompatibility se vztahuje na typ vozidla.
 (8) Pokyny k montáži světlometů, které jsou takto vybaveny, jsou uvedeny v předpisu OSN č. 48.
 (*1) Není-li uvedeno jinak, v každém zkušebním bodě pro fotometrii je přípustná tolerance 0,25°.
 (*2) Není-li uvedeno jinak, v každém zkušebním bodě pro fotometrii je přípustná tolerance 0,25°.
 (9) Tento zvláštní světlomet „potkávacího světla“ může zahrnovat dálkové světlo, na něž se požadavky nevztahují.
 (*3) Úhlové polohy jsou uvedeny pro pravostranný provoz.
 (*4) Fotometrické požadavky pro každý jednotlivý bod měření (úhlovou polohu) této funkce osvětlení se použijí na polovinu součtu jednotlivých naměřených hodnot ze všech jednotek osvětlení systému použitého pro tuto funkci.
 Každá z čar vymezených v části A tabulky 15 ve spojení se zkušebními body předepsanými v části B tabulky 15 se měří individuálně podle signálu produkovaného generátorem signálu.
 Pokud je potkávací světlo, jež splňuje požadavky bodu 5.3.2, neustále v činnosti ve spojení s adaptivní funkcí dálkového světla, fotometrické požadavky uvedené v části B tabulky 15 se nepoužijí.
 (10) Tento zvláštní světlomet „potkávacího světla“ může zahrnovat dálkové světlo, na něž se požadavky nevztahují.
 PŘÍLOHA 1
 Sdělení
 (Maximální formát: A4 (210 x 297 mm))
 (1)
 vydal:
 Název správního orgánu
 ...
 ...
 ...
 ve věci (2):
 udělení schválení
 rozšíření schválení
 odmítnutí schválení
 odejmutí schválení
 definitivního ukončení výroby
 typu zařízení nebo systému podle předpisu OSN č. 149
 Třída zařízení: ... Označení změny: ....
 Schválení č. ...
 Jedinečný identifikátor (v příslušných případech): ...
 1.
 Obchodní název nebo značka zařízení nebo systému: ...
 2.
 Název výrobce pro typ zařízení nebo systému: ...
 ...
 3.
 Název


text:
a adresa výrobce: ...
 ...
 4.
 Název a adresa případného zástupce výrobce: ...
 ...
 5.
 Předloženo ke schválení dne: ...
 6.
 Technická zkušebna odpovědná za provedení schvalovacích zkoušek: ...
 7.
 Datum protokolu vystaveného touto zkušebnou: ...
 8.
 Číslo protokolu vystaveného touto zkušebnou: ...
 9.
 Stručný popis:
 9.1
 Pro světlomety třídy A a B(1)
 9.1.1
 Kategorie, jak ji určuje příslušné označení (3): ...
 9.1.2
 Počet, kategorie a druh zdroje (zdrojů) světla: ...
 9.1.3
 Referenční světelný tok použitý pro hlavní potkávací světlo (lm): ...
 9.1.4
 Hlavní potkávací světlo se provozuje přibližně při (V): ...
 9.1.5
 Opatření podle bodu 4.12 tohoto předpisu: ...
 9.1.6
 Počet a zvláštní identifikační kód (kódy) LED modulu (modulů) a pro každý LED modul údaj o tom, zda je výměnný či nikoliv: ano/ne(1) ...
 9.1.7
 Počet a zvláštní identifikační kód (kódy) elektronického ovladače (ovladačů) zdroje světla ...
 9.1.8
 Celkový skutečný světelný tok podle popisu v bodě 4.5.6 tohoto předpisu přesahuje hodnotu 2 000 lumenů: ano / ne / nepoužije se(1)
 9.1.9
 Seřízení „rozhraní“ bylo určeno ve vzdálenosti: 10 m / 25 m / nepoužije se(1)
 Stanovení minimální ostrosti „rozhraní“ bylo provedeno ve vzdálenosti: 10 m / 25 m / nepoužije se(1)
 9.2
 Pro světlomety třídy D
 9.2.1
 Světlomet/systém předložený ke schválení typu (4) ...
 9.2.2
 Zdroj potkávacího světla může/nemůže(1) být rozsvícen současně se zdrojem dálkového světla a/nebo dalším sloučeným světlometem.
 9.2.3
 Jmenovité napětí zařízení je: ...
 9.2.4
 Počet, kategorie a druh zdroje (zdrojů) světla: ...
 9.2.4.1
 Je-li určena více než jedna hodnota skutečného světelného toku:
 Hodnota skutečného světelného toku použitá pro hlavní potkávací světlo ... [lm]
 9.2.4.2
 Je-li určena více než jedna hodnota skutečného světelného toku:
 Hodnota skutečného světelného toku použitá pro dálkové světlo ...[lm]
 9.2.5
 Obchodní název a identifikační číslo samostatného napáječe (samostatných napáječů) nebo dílu (dílů) napáječe (napáječů): ...
 9.2.6
 Seřízení „rozhraní“ bylo určeno ve vzdálenosti 10 m / 25 m.(1)
 Stanovení minimální ostrosti „rozhraní“ bylo provedeno ve vzdálenosti 10 m / 25 m. (1)
 9.2.7
 Počet a zvláštní identifikační kód (kódy) LED modulu (modulů): ...
 9.2.8
 Rozdělený světelný systém s jedním společným výbojkovým zdrojem světla: ano/ne(1)
 9.2.9
 Poznámky (jsou-li nějaké): ...
 9.2.10
 Opatření podle bodu 4.12 tohoto předpisu: ...
 9.3
 Pro systémy AFS
 9.3.1
 Kategorie, jak ji určuje příslušné označení (5): ...
 9.3.2
 Počet, kategorie a druh zdroje (zdrojů) světla: ...
 9.3.2.1
 Počet a zvláštní identifikační kód (kódy) LED modulu (modulů) a pro každý LED modul údaj o tom, zda je výměnný či nikoliv: ano/ne(1)
 ...
 9.3.2.2
 Případně počet a zvláštní identifikační kód (kódy) elektronického ovladače (ovladačů) zdroje světla...
 9.3.2.3
 Celkový skutečný světelný tok podle popisu v bodě 4.5.2.6 tohoto předpisu přesahuje hodnotu 2 000 lm: ano/ne(1)
 9.3.3
 a)
 Údaje podle bodu 5.3.5.1 tohoto předpisu (jaká jednotka (jednotky) osvětlení vytváří „rozhraní“ podle definice v příloze 5 tohoto předpisu, které ozařuje plochu mezi 6 stupni vlevo a 4 stupni vpravo a nad vodorovnou přímkou umístěnou o 0,8 stupně níže) ...
 b)
 Seřízení „rozhraní“ bylo určeno ve vzdálenosti 10 m / 25 m.(1)
 c)
 Stanovení minimální ostrosti „rozhraní“ bylo provedeno ve vzdálenosti 10 m / 25 m(1)
 9.3.4


text:
Vozidlo (vozidla), pro něž je systém určen jako součást původní výbavy ...
 9.3.5
 Je schválení požadováno pro systém, který nemá být součástí schválení typu vozidla podle předpisu OSN č. 48? ano/ne(1)
 9.3.5.1
 Pokud ano, dostatečné informace k identifikaci vozidla (vozidel), pro něž je systém určen ...
 9.3.6
 Údaje podle bodu 5.3.5.2 tohoto předpisu (jaký režim (jaké režimy) potkávacích světel třídy E, pokud existují, splňuje (splňují) „soubor údajů“ podle tabulky 14 tohoto předpisu) ...
 9.3.7
 Je schválení požadováno pro systém, který má být montován pouze do vozidel, která umožňují stabilizaci/omezení napájení systému? ano/ne(1)
 9.3.8
 Seřízení „rozhraní“ bylo určeno ve vzdálenosti 10 m / 25 m.(1)
 Stanovení minimální ostrosti „rozhraní“ bylo provedeno ve vzdálenosti 10 m / 25 m.(1)
 9.3.9
 Systém je konstruován k vyzařování potkávacích světel: (6)
 9.3.9.1
 třídy C ☒ třídy V ☐ třídy E ☐ třídy W ☐
 9.3.9.2
 V tomto režimu (v těchto režimech), případně určených jejich označením(i)(1)4
 Režim č. C 1
 Režim č. V ...
 Režim č. E ...
 Režim č. W ...
 Režim č. C ...
 Režim č. V ...
 Režim č. E ...
 Režim č. W ...
 Režim č. C ...
 Režim č. V ...
 Režim č. E ...
 Režim č. W ...
 9.3.9.3
 Jsou-li níže uvedené jednotky osvětlení pod napětím (5), (7) (8)
 , pro režim č. .....
 a)
 nepoužije-li se žádné osvětlení zatáčky:
 Levá strana
 č. 1 ☐
 č. 3 ☐
 č. 5 ☐
 č. 7 ☐
 č. 9 ☐
 č. 11 ☐
 Pravá strana
 č. 2 ☐
 č. 4 ☐
 č. 6 ☐
 č. 8 ☐
 č. 10 ☐
 č. 12 ☐
 b)
 použije-li se osvětlení zatáčky kategorie 1:
 Levá strana
 č. 1 ☐
 č. 3 ☐
 č. 5 ☐
 č. 7 ☐
 č. 9 ☐
 č. 11 ☐
 Pravá strana
 č. 2 ☐
 č. 4 ☐
 č. 6 ☐
 č. 8 ☐
 č. 10 ☐
 č. 12 ☐
 c)
 použije-li se osvětlení zatáčky kategorie 2:
 Levá strana
 č. 1 ☐
 č. 3 ☐
 č. 5 ☐
 č. 7 ☐
 č. 9 ☐
 č. 11 ☐
 Pravá strana
 č. 2 ☐
 č. 4 ☐
 č. 6 ☐
 č. 8 ☐
 č. 10 ☐
 č. 12 ☐
 Poznámka:
 Údaje uvedené v písm. a) až c) jsou rovněž nezbytné pro každý další režim.
 9.3.9.4
 Jednotky osvětlení označené níže jsou pod napětím, pokud je systém v neutrálním stavu.(5), 7
 Levá strana
 č. 1 ☐
 č. 3 ☐
 č. 5 ☐
 č. 7 ☐
 č. 9 ☐
 č. 11 ☐
 Pravá strana
 č. 2 ☐
 č. 4 ☐
 č. 6 ☐
 č. 8 ☐
 č. 10 ☐
 č. 12 ☐
 9.3.9.5
 Jednotky osvětlení uvedené níže jsou pod napětím podle změny strany dopravního provozu.(5), 6, 7
 a)
 nepoužije-li se žádné osvětlení zatáčky:
 Levá strana
 č. 1 ☐
 č. 3 ☐
 č. 5 ☐
 č. 7 ☐
 č. 9 ☐
 č. 11 ☐
 Pravá strana
 č. 2 ☐
 č. 4 ☐
 č. 6 ☐
 č. 8 ☐
 č. 10 ☐
 č. 12 ☐
 b)
 použije-li se osvětlení zatáčky kategorie 1:
 Levá strana
 č. 1 ☐
 č. 3 ☐


text:
č. 5 ☐
 č. 7 ☐
 č. 9 ☐
 č. 11 ☐
 Pravá strana
 č. 2 ☐
 č. 4 ☐
 č. 6 ☐
 č. 8 ☐
 č. 10 ☐
 č. 12 ☐
 c)
 použije-li se osvětlení zatáčky kategorie 2:
 Levá strana
 č. 1 ☐
 č. 3 ☐
 č. 5 ☐
 č. 7 ☐
 č. 9 ☐
 č. 11 ☐
 Pravá strana
 č. 2 ☐
 č. 4 ☐
 č. 6 ☐
 č. 8 ☐
 č. 10 ☐
 č. 12 ☐
 9.3.10
 Systém je navržen pro vyzařování dálkového světla(5), 6, 7:
 9.3.10.1
 ano ☐ ne ☐
 9.3.10.2
 V tomto režimu (v těchto režimech), případně určených jejich označením:
 Režim dálkových světel č. M 1
 Režim dálkových světel č. M ...
 Režim dálkových světel č. M ...
 9.3.10.3
 Pokud jsou jednotky osvětlení uvedené níže pod napětím pro režim č. ...
 a)
 nepoužije-li se žádné osvětlení zatáčky:
 Levá strana
 č. 1 ☐
 č. 3 ☐
 č. 5 ☐
 č. 7 ☐
 č. 9 ☐
 č. 11 ☐
 Pravá strana
 č. 2 ☐
 č. 4 ☐
 č. 6 ☐
 č. 8 ☐
 č. 10 ☐
 č. 12 ☐
 b)
 použije-li se osvětlení zatáčky:
 Levá strana
 č. 1 ☐
 č. 3 ☐
 č. 5 ☐
 č. 7 ☐
 č. 9 ☐
 č. 11 ☐
 Pravá strana
 č. 2 ☐
 č. 4 ☐
 č. 6 ☐
 č. 8 ☐
 č. 10 ☐
 č. 12 ☐
 Poznámka:
 Údaje uvedené v tomto bodě písm. a) až b) jsou rovněž nezbytné pro každý další režim.
 9.3.10.4
 Jednotky osvětlení označené níže jsou pod napětím, pokud je systém v neutrálním stavu(6),8
 Levá strana
 č. 1 ☐
 č. 3 ☐
 č. 5 ☐
 č. 7 ☐
 č. 9 ☐
 č. 11 ☐
 Pravá strana
 č. 2 ☐
 č. 4 ☐
 č. 6 ☐
 č. 8 ☐
 č. 10 ☐
 č. 12 ☐
 9.3.10.5
 Systém je konstruován k tomu, aby zajišťoval adaptivní funkci dálkového světla pro:
 pravostranný a levostranný provoz: ano ☐ ne ☐
 pouze pravostranný provoz: ano ☐ ne ☐
 pouze levostranný provoz: ano ☐ ne ☐
 9.4
 U světlometů tříd AS, BS, CS, DS a ES(1)
 9.4.1
 Kategorie, jak ji určuje příslušné označení: (9) ...
 9.4.2
 Počet, kategorie a druh zdroje (zdrojů) světla (jsou-li nějaké): ...
 9.4.3
 Počet a zvláštní identifikační kód (kódy) LED modulů a pro každý LED modul údaj o tom, zda je výměnný či nikoliv: ano/ne(1) ...
 9.4.4
 Případně počet a zvláštní identifikační kód (kódy) elektronického ovladače (ovladačů) světelného zdroje: ...
 9.4.5
 Určení ostrosti rozhraní ano/ne(1)
 Pokud ano, zda bylo provedeno ve vzdálenosti 10 m / 25 m.(1) ...
 9.4.6
 Obchodní název a identifikační číslo samostatného napáječe (samostatných napáječů) nebo dílu (dílů) napáječe (napáječů): ...
 9.4.7
 Zdroj potkávacího světla může/nemůže(1) být rozsvícen současně se zdrojem dálkového světla a/nebo dalším sloučeným světlometem.
 9.4.8
 Případně minimální náklonový úhel (úhly) pro splnění požadavku bodu 5.4.5.2 ...
 9.4.9
 Primární dálkové světlo: ano/ne(1)
 Sekundární dálkové světlo: ano/ne(1)
 Sekundární dálkové světlo může být v činnosti pouze společně s potkávacím světlem nebo primárním dálkovým světlem.
 9.5
 Přední mlhové světlomety třídy F3
 9.5.1
 Třída dle popisu odpovídajícího označení:


text:
(F3, F3/, F3PL, F3/PL) ...
 9.5.2
 Počet, kategorie a druh zdroje (zdrojů) světla: ...
 9.5.3
 LED modul: ano/ne(1) a pro každý LED modul údaj o tom, zda je výměnný, či nikoliv: ano/ne(1)
 9.5.4
 Zvláštní identifikační kód LED modulu: ...
 9.5.5
 Použití elektronického ovladače zdroje světla: (10) ano/ne(1)
 Napájení zdroje světla: ...
 Specifikace elektronického ovladače zdroje světla: ...
 Vstupní napětí: (11) ...
 V případě, že elektronický ovladač zdroje světla není součástí světlometu:
 Specifikace výstupního signálu: ...
 9.5.6
 Barva vyzařovaného světla: ... bílá / selektivní žlutá(1)
 9.5.7
 Světelný tok zdroje světla (viz bod 4.5.2.6):
 větší než 2 000 lumenů: ... ano/ne(1)
 9.5.8
 Svítivost je proměnlivá: ... ano/ne(1)
 9.5.9
 Určení gradientu rozhraní (pokud měřeno)
 provedeno ve vzdálenosti ... 10 m / 25 m (1)
 9.6
 Pro rohové světlomety
 9.6.1
 Počet, kategorie a druh zdroje (zdrojů) světla: (12) ...
 9.6.2
 Napětí a příkon: ...
 9.6.3
 Modul zdroje světla: ... ano/ne(1)
 9.6.4
 Zvláštní identifikační kód modulu zdroje světla: ...
 9.6.5
 Použití elektronického ovladače zdroje světla:
 a)
 je součástí světlometu ... ano/ne(1)
 b)
 není součástí světlometu ... ano/ne(1)
 9.6.6
 Napájecí napětí dodávané elektronickým ovladačem zdroje světla: ...
 9.6.7
 Výrobce a identifikační číslo elektronického ovladače zdroje světla (pokud je ovladač zdroje světla součástí světlometu, ale není zamontován do tělesa světlometu):
 9.6.8
 Geometrické podmínky montáže a související možnosti, pokud existují: ...
 10.
 Umístění značky (značek) schválení typu: ...
 11.
 Případně důvod (důvody) rozšíření schválení: ...
 12.
 Schválení uděleno/rozšířeno/zamítnuto/odejmuto (1)
 13.
 Místo: ...
 14.
 Datum: ...
 15.
 Podpis: ...
 16.
 Seznam dokumentů uložených u schvalovacího orgánu, který schválení typu udělil, je přiložen k tomuto sdělení a lze jej obdržet na vyžádání.
 (1) Rozlišovací kód země, která udělila/rozšířila/odmítla/odejmula schválení (viz ustanovení o schvalování v tomto předpisu).
 (2) Nehodící se škrtněte.
 (3) Uveďte příslušné označení z tohoto seznamu:
 (4) Uveďte příslušné označení z tohoto seznamu:
 (5) Uveďte příslušné označení, jak je stanoveno v souladu s tímto předpisem pro každou instalační jednotku nebo pro soubor instalačních jednotek.
 (6) Zaškrtněte odpovídající možnost.
 (7) Tento seznam rozšiřte v případě většího počtu režimů.
 (8) Tento seznam rozšiřte v případě většího počtu jednotek.
 (9) Uveďte příslušné označení z tohoto seznamu:
 (10) Specifikace napětí musí obsahovat jeho tolerance nebo rozsahy napětí určené výrobcem a ověřené tímto schválením typu.
 (11) Nesmí chybět parametry vstupního napětí včetně pracovního cyklu, frekvence, tvaru impulzu a špičkového napětí.
 (12) U rohových světlometů s nevýměnnými zdroji světla uveďte počet a celkový příkon použitých zdrojů světla.
 PŘÍLOHA 2
 Minimální požadavky na postupy kontrol shodnosti výroby
 1. OBECNĚ
 1.1
 Požadavky na shodnost se z mechanického a geometrického hlediska považují za splněné, pokud rozdíly nepřekračují nevyhnutelné výrobní odchylky v rámci požadavků tohoto předpisu. Tato podmínka platí také pro barvu.
 1.2
 Pokud jde o fotometrické vlastnosti, není shoda sériově vyráběných světlometů zpochybněna, jestliže při zkoušení fotometrických vlastností náhodně vybraného světlometu vybaveného standardním (referenčním) zdrojem světla a/nebo nevýměnným zdrojem (zdroji) světla a/nebo LED modulem (moduly) platí následující:
 1.2.1
 Žádná měřená hodnota se neodchyluje nepříznivě od hodnoty předepsané v tomto předpise o více než 20 %.
 1.2.1.1
 Pro světlomety tříd A, B a D odpovídající bodu 5.2 tohoto předpisu


text:
pro hodnoty B 50 L (nebo R) a pásmo III může být maximální nepříznivá odchylka:
 B 50 L (nebo R)
 170 cd odpovídající 20 %
 255 cd odpovídající 30 %
 pásmo III
 255 cd odpovídající 20 %
 380 cd odpovídající 30 %
 1.2.1.2
 Pro systémy AFS odpovídající bodu 5.3 tohoto předpisu se žádná hodnota naměřená a opravená podle ustanovení bodu 4.6 tohoto předpisu neodchyluje nepříznivě od hodnoty stanovené ve sloupci B tabulek 17 až 32, podle toho, která se použije.
 1.2.1.3
 Pro světlomety tříd BS, CS, DS a ES odpovídající bodu 5.4 tohoto předpisu pro hodnoty v pásmu I může být maximální nepříznivá odchylka:
 pásmo I
 255 cd odpovídající 20 %
 380 cd odpovídající 30 %
 1.2.1.3.1
 Pokud výsledky výše uvedené zkoušky požadavky nesplňují, lze světlomet nově seřídit pod podmínkou, že osa světelného svazku se nevychýlí do stran o více než 0,5 stupně napravo nebo nalevo, ani o více než 0,2 stupně nahoru a dolů.
 1.2.1.4
 Pro přední mlhové světlomety odpovídající bodu 5.5 tohoto předpisu platí tabulka 37;
 1.2.2
 Nebo v případě světlometů třídy A, B nebo D odpovídajících bodu 5.2 tohoto předpisu:
 1.2.2.1
 Pro potkávací světlo jsou hodnoty stanovené v tomto předpise dosaženy v jednom bodě, který se nachází ve výseči 0,35 stupňů kolem těchto bodů:
 v případě světlometů A nebo B kolem bodu B 50 L (nebo R) (s tolerancí 85 cd), 75 R (nebo L), 50 V, 25 R, 25 L, a v celé ploše pásma IV, které neleží více než 0,52 stupňů nad přímkou 25 R a 25 L;
 v případě světlometů třídy D kolem bodu B 50 L (nebo R) (s tolerancí 85 cd), 75 R (nebo L), 50 V, 25 R1, 25 L2 a v segmentu I;
 1.2.2.2
 a u dálkového světla s bodem HV ležícím uvnitř izokandely 0,75 Imax je pro fotometrické hodnoty v libovolném bodě měření podle bodu 5.1 tohoto předpisu dodržena u maximálních hodnot odchylka +20 % a u minimálních hodnot odchylka –20 %.
 1.2.3
 Pokud výsledky výše uvedené zkoušky požadavky nesplňují, lze změnit seřízení světlometu pod podmínkou, že osa světelného svazku se nevychýlí do stran o více než 0,5 stupně napravo nebo nalevo, ani o více než 0,2 stupně nahoru nebo dolů.
 1.2.4
 Pro systém AFS odpovídající bodu 5.3 tohoto předpisu platí, že pokud výsledky výše uvedené zkoušky požadavky nesplňují, lze v každé třídě seřízení systému změnit pod podmínkou, že se osa světelného svazku nevychýlí do stran o více než 0,5 stupně napravo nebo nalevo, ani o více než 0,2 stupně nahoru nebo dolů, vždy nezávisle a vzhledem k původnímu nasměrování.
 Tato ustanovení se neuplatní na jednotky osvětlení uvedené v bodě 5.3.3.1.1 tohoto předpisu.
 1.2.5
 Pokud výsledky výše popsaných zkoušek světlometu vybaveného výměnným zdrojem světla neodpovídají požadavkům, zkoušky se zopakují s jiným standardním (referenčním) zdrojem světla.
 1.3
 Pro ověření změny svislé polohy čáry rozhraní vlivem tepla se použije následující postup:
 Jeden ze vzorků světlometů nebo systémů se poté, co byl třikrát po sobě podroben cyklu podle bodu 3.1 přílohy 7, zkouší postupem uvedeným v bodě 3.2.2 přílohy 7.
 Světlomet nebo


text:
systém se považuje za vyhovující, pokud Δr nepřesahuje 1,5 mrad směrem nahoru a nepřesahuje 2,5 mrad směrem dolů.
 Přesahuje-li tato hodnota 1,5 mrad, ale nepřesahuje 2,0 mrad směrem nahoru, nebo přesahuje-li 2,5 mrad, ale nepřesahuje 3,0 mrad směrem dolů, podrobí se zkoušce druhý vzorek, přičemž průměr naměřených absolutních hodnot obou vzorků pak nesmí přesáhnout 1,5 mrad směrem nahoru a 2,5 mrad směrem dolů.
 Není-li však tato hodnota 1,5 mrad směrem nahoru a 2,5 mrad směrem dolů u uvedených dvou systémů dodržena, podrobí se stejnému postupu další dva systémy a hodnota Δr nesmí u žádného z nich přesáhnout 1,5 mrad směrem nahoru a 2,5 mrad směrem dolů.
 Přední mlhový světlomet se považuje za vyhovující, pokud Δr nepřekročí 3,0 mrad. Pokud tato hodnota 3,0 mrad překročí, avšak není vyšší než 4,0 mrad, podrobí se zkoušce druhý přední mlhový světlomet. Po této zkoušce nesmí střední hodnota zjištěných hodnot z obou vzorků překročit 3,0 mrad.
 1.4
 Pokud však nemůže být svislé nastavení opakovaně seřízeno do požadované polohy v tolerancích uvedených v bodě 1.2.3 přílohy 5 nebo v bodě 3.2 přílohy 6, je nutné vyzkoušet jeden vzorek postupem popsaným v bodě 2 přílohy 5 nebo v bodě 4 přílohy 6.
 1.5
 Pro rohové světlomety
 1.5.1
 Pokud jde o fotometrické vlastnosti, není shoda sériově vyráběných světlometů zpochybněna, pokud při zkouškách fotometrických vlastností náhodně vybraného světlometu vybaveného standardním zdrojem světla, nebo pokud jsou světlomety vybaveny nevýměnnými zdroji světla (žárovkové zdroje světla nebo jiné zdroje) a za předpokladu, že všechna měření byla provedena při napětí 6,75 V, resp. 13,5 V, resp. 28,0 V, platí následující:
 1.5.1.1
 Žádná měřená hodnota se neodchyluje nepříznivě od hodnot předepsaných v tomto předpise o více než 20 %.
 1.5.1.2
 Pokud v případě světlometu vybaveného výměnným zdrojem světla výsledky výše popsané zkoušky neodpovídají požadavkům, zkoušky na světlometech se zopakují, přičemž se použije jiný standardní zdroj světla.
 1.5.2
 Světlomety vybavené standardním zdrojem světla nebo světlomety vybavené nevýměnnými zdroji světla (žárovkové nebo jiné zdroje světla) musí splňovat chromatické souřadnice, pokud se kolorimetrické vlastnosti zkouší se zdrojem světla namontovaným ve světlometu.
 1.5.3
 V případě nevýměnného žárovkového zdroje (zdrojů) světla nebo modulu (modulů) zdroje světla vybaveného nevýměnnými žárovkovými zdroji světla při kterékoli kontrole shodnosti výroby:
 1.5.3.1
 držitel značky schválení prokáže použití v běžné výrobě a prokáže identifikaci nevýměnného žárovkového zdroje světla (zdrojů světla), jak je uvedeno ve schvalovací dokumentaci;
 1.5.3.2
 v případě pochybností týkajících se shody nevýměnného zdroje (zdrojů) světla s požadavky na životnost a/nebo v případě žárovkových zdrojů světla s barevnou povrchovou úpravou s požadavky na stálost barev, jak stanoví bod 4.11 normy IEC 60809, 3. vydání, se shodnost zkontroluje tak, jak je stanoveno v bodě 4.11 normy IEC 60809, 3. vydání.
 1.6
 Musí být dodrženy chromatické souřadnice.
 2. MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA OVĚŘOVÁNÍ SHODNOSTI VÝROBCEM
 U každého typu světlometu provede držitel značky schválení v přiměřených intervalech přinejmenším níže uvedené zkoušky. Zkoušky se provedou v souladu s ustanoveními tohoto předpisu.
 Pokud některý ze vzorků nevyhoví v rámci daného typu zkoušky požadavkům, vyberou se a zkouší další vzorky. Výrobce přijme opatření k zajištění shodnosti dotčené výroby.
 2.1
 Povaha zkoušek


text:
Zkoušky shodnosti se v tomto předpise týkají fotometrických a kolorimetrických vlastností a ověřování změn svislé polohy čáry rozhraní vlivem tepla.
 2.2
 Metody používané při zkouškách
 2.2.1
 Zkoušky se v zásadě provádějí v souladu s metodami stanovenými v tomto předpise.
 2.2.2
 Při jakékoli zkoušce shodnosti prováděné výrobcem lze se souhlasem příslušného orgánu odpovědného za schvalovací zkoušky použít rovnocenné metody. Výrobce odpovídá za prokázání toho, že použité metody jsou rovnocenné metodám stanoveným v tomto předpise.
 2.2.3
 Použití bodů 2.2.1 a 2.2.2 vyžaduje pravidelnou kalibraci zkušebního zařízení a jeho korelaci s měřeními, která provádí příslušný orgán.
 2.2.4
 Ve všech případech jsou referenčními metodami metody uvedené v tomto předpise, zejména pro účely úředního ověřování a odběr vzorků.
 2.3
 Způsob odběru vzorků
 Vzorky světlometů se vyberou náhodně z výroby jednotné série. Jednotnou sérií se rozumí soubor světlometů téhož typu, definovaný podle výrobních metod výrobce.
 Posouzení se obecně vztahuje na sériovou výrobu jednotlivých závodů. Výrobce však může soustředit záznamy týkající se stejného typu z různých závodů do jedné skupiny za předpokladu, že tyto závody provádějí svou činnost ve stejném systému kvality a se stejným řízením kvality.
 2.4
 Měřené a zaznamenávané fotometrické vlastnosti
 2.4.1
 U vzorků zařízení se provedou fotometrická měření v bodech stanovených v tomto předpise, přičemž se měření omezí na:
 2.4.1.1
 u dálkových světlometů podle bodu 5.1 a/nebo (asymetrické) potkávacích světlometů podle bodu 5.2 tohoto předpisu:
 2.4.1.1.1
 u tříd A a B (dálkové a/nebo potkávací světlomety tříd A a B (asymetrické)) na body Imax, HV (1), HL, HR (2) v případě dálkového světla, a na body B 50 L (nebo R), HV, 50 V, 75 R (nebo L) a 25 L (nebo R) v případě potkávacího světla.
 2.4.1.1.2
 u třídy D (dálkové a/nebo potkávací světlomety třídy D (GDL asymetrické)) na body Imax, HV(1), HL, HR(2) v případě dálkového světla, a na body B 50 L (nebo R)(1), HV, 50 V, 75 R (nebo L) a 25 L2 (nebo R2) v případě potkávacího světla;
 2.4.1.2
 u dálkových světlometů podle bodu 5.1 a/nebo (symetrické) potkávacích světlometů podle bodu 5.4 tohoto předpisu:
 2.4.1.2.1
 u světlometů třídy AS na body HV, LH, RH, 12,5L a 12,5R;
 2.4.1.2.2
 u světlometů třídy BS na body Imax a HV(1) v případě dálkového světla, a na body HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L v případě potkávacího světla;
 2.4.1.2.3
 u světlometů tříd CS, DS a ES na body Imax a HV(1) v případě dálkového světla, a na body HV, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L v případě potkávacího světla;
 2.4.1.3
 u systému AFS podle bodu 5.3 tohoto předpisu na body Imax, HV(1), HL a HR (3) v případě dálkového světla a na body B50L, HV (v příslušném případě), 50V, 75R (v příslušném případě) a 25LL v případě potkávacího světla (světel).
 2.4.1.4
 u předních mlhových světlometů podle bodu 5.5 tohoto předpisu na body 8 a 9 a řádky 1, 5, 6, 8 a 9, jak je uvedeno v tabulce 37.
 2.4.2
 U rohových světlometů podle bodu 5.6 tohoto předpisu se u vzorků provedou fotometrická měření z hlediska minimálních hodnot v bodech označených na obrázku A4-XII v příloze 4 a požadovaných chromatických souřadnic.


text:
2.5
 Kritéria přijatelnosti
 Výrobce je odpovědný za statistický rozbor výsledků zkoušek a v součinnosti s příslušným orgánem za definici kritérií přijatelnosti svých výrobků tak, aby byly splněny požadavky pro ověřování shodnosti výrobků stanovené v bodě 3.5.1 tohoto předpisu.
 Kritéria přijatelnosti musí být taková, aby minimální pravděpodobnost vyhovění namátkové kontrole v souladu s přílohou 3 (první odběr vzorků) byla při 95% spolehlivosti 0,95.
 (1) Pokud je dálkové světlo sloučené s potkávacím světlem, je HV pro dálkové světlo týmž bodem měření jako pro světlo potkávací.
 (2) HL a HR: body na přímce „HH“, umístěné 2,5 stupně nalevo, resp. napravo od bodu HV;
 (3) HL a HR: body na přímce „HH“, umístěné 2,6 stupně nalevo, resp. napravo od bodu HV;
 PŘÍLOHA 3
 Minimální požadavky na odběr vzorků inspektorem
 1. OBECNĚ
 1.1
 Požadavky na shodnost se podle požadavků tohoto předpisu považují z mechanického a geometrického hlediska za splněné, pokud rozdíly nepřekračují nevyhnutelnou míru výrobní odchylky.
 1.2
 Pokud jde o fotometrické vlastnosti, není shoda sériově vyráběných světlometů zpochybněna, jestliže při zkoušení fotometrických vlastností náhodně vybraného světlometu vybaveného standardním (referenčním) zdrojem světla a/nebo nevýměnným zdrojem (zdroji) světla a/nebo LED modulem (moduly) platí následující:
 a)
 se žádná měřená hodnota neodchyluje od hodnot předepsaných v bodě 1.2 přílohy 2;
 b)
 pokud v případě světlometu vybaveného výměnným zdrojem světla výsledky výše popsané zkoušky neodpovídají požadavkům, zkoušky na světlometech se zopakují, přičemž se použije jiný standardní zdroj světla.
 1.3
 Světlomety se zjevnými vadami se neberou v úvahu.
 1.4
 Musí být dodrženy chromatické souřadnice.
 2. PRVNÍ ODBĚR VZORKŮ
 Při prvním odběru vzorků se namátkou vyberou čtyři světlomety. První vzorek dvou světlometů se označí písmenem A, druhý vzorek dvou světlometů se označí písmenem B.
 2.1
 Shoda sériově vyráběných světlometů není zpochybněna, pokud odchylka u kteréhokoli světlometu vzorků A a B (všechny čtyři světlomety) není větší než 20 %.
 V případě, že odchylka u obou světlometů vzorku A není větší než 0 %, měření lze uzavřít.
 2.2
 Shoda sériově vyráběných světlometů je zpochybněna, pokud odchylka u jednoho světlometu vzorků A a B je větší než 20 %.
 Výrobce je požádán, aby uvedl svou výrobu do souladu s požadavky, a opakovaný odběr vzorku podle bodu 3 se provede do dvou měsíců od oznámení. Vzorky A a B si ponechá technická zkušebna až do dokončení celého postupu kontroly shodnosti výroby.
 3. První opakovaný odběr vzorků
 Z výrobků vyrobených po uvedení výroby do souladu se vybere vzorek čtyř světlometů.
 První vzorek dvou světlometů se označí písmenem C, druhý vzorek dvou světlometů se označí písmenem D.
 3.1
 Shoda sériově vyráběných světlometů není zpochybněna, pokud odchylka u kteréhokoli světlometu vzorků C a D (všechny čtyři světlomety) není větší než 20 %.
 V případě, že odchylka u obou světlometů vzorku C není větší než 0 %, měření lze uzavřít.
 3.2
 Shoda sériově vyráběných světlometů je zpochybněna, pokud odchylka:
 3.2.1
 jednoho světlometu vzorků C nebo D je větší než 20 %, avšak odchylka všech světlometů těchto vzorků není větší než 30 %.
 Výrobce se opět vyzve, aby uvedl svou výrobu v soulad s požadavky.
 Druhý opakovaný odběr vzorku podle bodu


text:
4 se provede do dvou měsíců od oznámení. Vzorky C a D si ponechá technická zkušebna až do dokončení celého postupu kontroly shodnosti výroby;
 3.2.2
 jednoho světlometu vzorků C nebo D je větší než 30 %.
 V tomto případě se schválení odejme a použije se bod 5.
 4. DRUHÝ OPAKOVANÝ ODBĚR VZORKŮ
 Z výrobků vyrobených po uvedení výroby do souladu se vybere vzorek čtyř světlometů.
 První vzorek dvou světlometů se označí písmenem E, druhý vzorek dvou světlometů se označí písmenem F.
 4.1
 Shoda sériově vyráběných světlometů není zpochybněna, pokud odchylka u kteréhokoli světlometu vzorků E a F (všechny čtyři světlomety) není větší než 20 %.
 V případě, že odchylka u obou světlometů vzorku E není větší než 0 %, měření lze uzavřít.
 4.2
 Shoda sériově vyráběných světlometů je zpochybněna, pokud odchylka: jednoho světlometu vzorků E nebo F je větší než 20 %.
 V tomto případě se schválení odejme a použije se bod 5.
 5. ODEJMUTÍ SCHVÁLENÍ
 Schválení se odejme v souladu s bodem 3.6 tohoto předpisu.
 6. ZMĚNA SVISLÉ POLOHY ROZHRANÍ POTKÁVACÍHO SVĚTLA
 K ověření změny svislé polohy rozhraní potkávacího světla vlivem působení tepla se použije tato metoda:
 Jeden ze světlometů nebo systémů vzorku A se poté, co byl třikrát po sobě podroben cyklu podle bodu 3.2.2 přílohy 7, zkouší postupem uvedeným v bodě 3 přílohy 7.
 Potkávací světlo nebo systém se považuje za vyhovující, pokud Δr nepřesahuje 1,5 mrad směrem nahoru a nepřesahuje 2,5 mrad směrem dolů.
 Přesahuje-li tato hodnota 1,5 mrad, ale nepřesahuje 2,0 mrad směrem nahoru, nebo přesahuje-li 2,5 mrad, ale nepřesahuje 3,0 mrad směrem dolů, podrobí se zkoušce druhý systém vzorku A, poté průměr naměřených absolutních hodnot obou vzorků nesmí přesáhnout 1,5 mrad směrem nahoru a 2,5 mrad směrem dolů.
 Není-li však tato hodnota 1,5 mrad směrem nahoru a 2,5 mrad směrem dolů u vzorku A dodržena, podrobí se stejnému postupu další dva systémy vzorku B a hodnota Δr nesmí u žádného z nich přesáhnout 1,5 mrad směrem nahoru a 2,5 mrad směrem dolů.
 V případě předních mlhových světlometů v souladu s bodem 5.5 tohoto předpisu se světlomet považuje za vyhovující, pokud r nepřekročí 3,0 mrad.
 Pokud tato hodnota 3,0 mrad překročí, avšak není vyšší než 4,0 mrad, podrobí se zkoušce druhý přední mlhový světlomet vzorku A. Po této zkoušce nesmí střední hodnota zjištěných hodnot z obou vzorků překročit 3,0 mrad.
 Jestliže se však u vzorku A nedosáhne hodnoty 3,0 mrad, podrobí se stejnému postupu dva přední mlhové světlomety vzorku B a hodnota r nesmí u žádného z nich překročit 3,0 mrad.
 PŘÍLOHA 4
 Měřicí systém se sférickými souřadnicemi a umístění zkušebních bodů
 Obrázek A4-I Měřicí systém se sférickými souřadnicemi
 E25m= l(h,v)x cos γ/r(2)
 1. USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE FOTOMETRICKÉHO MĚŘENÍ
 1.1
 Zařízení pro osvětlení vozovky, nebo jeho část (části) se namontují na goniometr, jehož vodorovná osa je pevná a pohyblivá osa je k pevné vodorovné ose kolmá.
 1.1.1
 Hodnoty svítivosti se stanoví prostřednictvím fotoelektrické buňky umístěné ve čtverci o stranách 65 mm a, kromě rohových světlometů, ležící ve vzdálenosti nejméně 25 m před vztažným středem každého


text:
světlometu nebo jednotky osvětlení kolmo k měřicí ose procházející počátkem goniometru. Bod HV je středem souřadnicového systému se svislou polární osou. Přímka h je vodorovná a prochází bodem HV (viz obrázek A4-1).
 1.1.2
 Úhlové souřadnice jsou stanoveny ve stupních na kouli se svislou polární osou odpovídající goniofotometru, jak je znázorněno na obrázku A4-1.
 1.1.3
 V průběhu fotometrických měření je třeba zabránit rušivým odrazům prostřednictvím vhodného zakrytí.
 1.2
 Vyhovující je jakákoli rovnocenná fotometrická metoda, pokud respektuje nezbytnou korelaci.
 1.3
 Provede se nasměrování za pomoci měřicí stěny, kterou lze umístit do menší vzdálenosti, než v jaké leží fotoelektrická buňka.
 1.4
 Zařízení pro osvětlení vozovky nebo jeho část (části) se před začátkem měření nasměrují tak, aby poloha „rozhraní“ splňovala příslušné požadavky pro specifickou funkci v bodě 5 tohoto předpisu.
 1.5
 V případě systému AFS:
 1.5.1
 Nesmí dojít k žádnému posunu vztažného středu každé jednotky osvětlení vzhledem k rotačním osám goniometru. To platí zejména pro svislý směr a jednotky osvětlení vyzařující „rozhraní“.
 1.5.2
 Fotometrické požadavky pro každý jednotlivý bod měření (úhlovou polohu) funkce nebo režimu osvětlení, jak jsou uvedeny v tomto předpisu, se použijí na polovinu součtu jednotlivých naměřených hodnot ze všech jednotek osvětlení systému pro tuto funkci nebo režim nebo ze všech jednotek osvětlení, jichž se týká příslušný požadavek.
 1.5.2.1
 Pokud je však požadavek stanoven jen pro jednu stranu, dělení dvěma se neprovede. Jedná se o tyto případy: body 5.3.2.5.2, 5.3.2.8.1, 5.1.3.5, 5.1.3.6, 5.3.3.4.1, 5.3.5.1 tohoto předpisu a poznámka 4 k tabulce 9.
 1.5.3
 Jednotky osvětlení systému se měří jednotlivě; dvě nebo více jednotek osvětlení, které jsou součástí jedné instalační jednotky a jsou vybaveny stejnými typy zdroje světla, pokud jde o jejich napájení (regulované, či nikoli), však lze měřit současně pod podmínkou, že jejich rozměr a umístění jsou takové, že se jejich osvětlovací plochy zcela vejdou do obdélníku o rozměrech maximálně 300 mm na délku (vodorovně) a 150 mm na šířku (svisle) a že výrobce určil společný vztažný střed.
 1.5.4
 Před každou další zkouškou se systém uvede do neutrálního stavu.
 1.5.5
 Systém nebo jeho část (části) se před začátkem měření nasměrují tak, aby poloha „rozhraní“ splňovala požadavky uvedené v tabulce 10. Části systému, které jsou měřeny samostatně a nemají „rozhraní“, musí být umístěny na goniometr podle podmínek (poloha montáže) specifikovaných žadatelem.
 1.6
 V případě rohových světlometů:
 1.6.1
 Při fotometrických měřeních je nutné vhodným maskováním zabránit rozptýleným odrazům.
 1.6.2
 V případě, že jsou výsledky měření sporné, se měření musí provést tak, aby byly splněny následující požadavky:
 1.6.2.1
 vzdálenost při měření musí být taková, aby platilo pravidlo nepřímé úměrnosti vůči druhé mocnině vzdálenosti;
 1.6.2.2
 měřicí zařízení musí být takové, aby snímač svíral s osou vztažného středu světla úhel v rozmezí 10′ až 1°;
 1.6.2.3
 požadavek na svítivost v daném směru pozorování je splněn, dosáhne-li se požadované svítivosti ve směru odchylujícím se od směru pozorování nejvýše o jednu čtvrtinu stupně.
 2. POLOHY ZKUŠEBNÍHO BODU:
 Obrázek A4-II Zkušební body pro dálkové světlo
 h-h = vodorovná rovina, v-v = svislá rovina procházející optickou osou světlometu
 Obrázek A4-III Primární dálkové světlo – umístění zkušebních bodů
 Obrázek A4-IV Sekundární dálkové


text:
světlo – umístění zkušebních bodů
 Obrázek A4-V Světlomet potkávacího světla pro pravostranný provoz
 Umístění zkušebních bodů pro levostranný provoz zrcadlově podél přímky V-V
 Obrázek A4-VI Potkávací světlo s výbojkovým zdrojem světla pro pravostranný provoz
 h-h = vodorovná rovina, v-v = svislá rovina procházející optickou osou světlometu
 Umístění zkušebních bodů pro levostranný provoz zrcadlově podél přímky V-V
 Obrázek A4-VII Systém AFS potkávacího světla pro pravostranný provoz(*) Poznámka
 (*)
 Poznámka: Postup měření je stanoven v příloze 4.
 Pro účely této přílohy se použijí tyto definice:
 „nad“ znamená pouze „nad“ ve svislém směru;
 „pod“ znamená pouze „pod“ ve svislém směru.
 Úhlové polohy fotometrických požadavků potkávacího světla jsou vyjádřeny pro pravostranný provoz a jsou vyjádřeny ve stupních (°) nahoru (U) nebo dolů (D) vzhledem k přímce H-H a napravo (R) nebo nalevo (L) od přímky V-V.
 Umístění zkušebních bodů pro levostranný provoz zrcadlově podél přímky V-V
 Obrázek A4-VIII Zkušební body a pásma pro potkávací světlo u světlometů třídy AS:
 H-H : vodorovná rovina
 procházející
 V-V : svislá rovina
 ohniskem světlometu
 Obrázek A4-IX Zkušební body a pásma pro potkávací světlo u světlometů třídy BS
 H-H : vodorovná rovina
 procházející
 V-V : svislá rovina
 ohniskem světlometu
 Obrázek A4-X Potkávací světlo – umístění zkušebních bodů a pásem pro světlomety třídy CS, DS a ES
 Obrázek A4-XI Rozložení světla předního mlhového světlometu třídy F3
 Obrázek A4-XII Body měření pro rohové světlomety (levý světlomet)
 Obrázek A4-XIII Vodorovná geometrická viditelnost rohových světlometů
 Obrázek A4-XIV Svislá geometrická viditelnost rohových světlometů
 PŘÍLOHA 5
 Postup nasměrování, ověření „rozhraní“ u asymetrického potkávacího světla světlometu za pomoci přístrojů
 1. POSTUP VIZUÁLNÍHO NASMĚROVÁNÍ
 1.1
 Rozložení svítivosti hlavního potkávacího světla nebo alespoň jedné jednotky osvětlení pro potkávací světlo třídy C systému AFS ve svém neutrálním stavu musí obsahovat „rozhraní“ (viz obrázek A5-I), které umožní správné nastavení světlometu pro fotometrické měření a nasměrování na vozidle.
 „Rozhraní“ musí poskytovat:
 a)
 v případě světla pro pravostranný provoz:
 i)
 přímou „vodorovnou část“ směrem vlevo;
 ii)
 zdviženou část „ohyb–rameno“ směrem vpravo;
 b)
 v případě světla pro levostranný provoz:
 i)
 přímou „vodorovnou část“ směrem vpravo;
 ii)
 zdviženou část „ohyb–rameno“ směrem vlevo.
 Ve všech případech musí mít část „ohyb–rameno“ ostrý okraj.
 1.2
 Světlomet nebo systém AFS musí být vizuálně nasměrován pomocí „rozhraní“ (viz obrázek A5-I) takto: Nasměrování se provede pomocí rovné svislé stěny, která se umístí ve vzdálenosti 10 m nebo 25 m (jak je uvedeno v bodě 9 přílohy 1) před světlometem nebo systémem AFS a kolmo k ose H-V, jak je znázorněno v příloze 4. Stěna musí být dostatečně široká, aby umožňovala ověření a seřízení „rozhraní“ potkávacího světla v rozsahu nejméně 5° na obě strany od přímky V-V.
 1.2.1
 Pro svislé seřízení: vodorovná část „rozhraní“ se posune směrem nahoru z pozice pod přímkou B a nastaví se do jmenovité polohy 1 % (0,57 stupně) pod přímku H-H.
 Obrázek A5-I Vizuální nasměrování rozhraní
 Poznámka:
 Měřítka pro svislé a vodorovné přímky se liší.
 1.2.2
 Pro vodorovné seřízení: část „rozhraní“ v úseku „ohyb–rameno“ se posune:
 pro pravostranný provoz zprava doleva a po tomto posunutí musí být vodorovně umístěná tak, aby:
 a)
 nad přímkou 0,2° D


text:
„rameno“ nepřekračovalo směrem doleva přes přímku A;
 b)
 na přímce 0,2° D nebo pod ní „rameno“ protínalo přímku A a
 c)
 zlom „ohybu“ se nacházel v podstatě v rozmezí ±0,5° vlevo nebo vpravo od přímky V-V;
 nebo
 pro levostranný provoz zleva doprava a po tomto posunutí musí být vodorovně umístěná tak, aby:
 a)
 nad přímkou 0,2° D „rameno“ nepřekračovalo směrem doprava přes přímku A;
 b)
 na přímce 0,2° nebo pod ní „rameno“ protínalo přímku A a
 c)
 zlom „ohybu“ byl převážně na přímce V-V.
 1.2.3
 Jestliže takto seřízený světlomet nebo systém AFS nevyhovuje požadavkům uvedeným v bodech 5.2 až 5.4 tohoto předpisu, může být jeho nasměrování změněno za předpokladu, že osa světelného svazku se neposune:
 vodorovně od přímky A o více než:
 a)
 o 0,5° vlevo nebo o 0,75° vpravo u pravostranného provozu nebo
 b)
 o 0,5° vpravo nebo o 0,75° vlevo u levostranného provozu a
 svisle o více než 0,25° nahoru nebo dolů od přímky B.
 1.2.4
 Nelze-li však svislé nastavení opakovaně seřídit do požadované polohy v rámci tolerancí uvedených v bodě 1.2.3, použije se ke zkoušce dodržení požadované minimální kvality „rozhraní“ a k provedení svislého a vodorovného seřízení světelného svazku pomocná metoda podle bodu 2.
 1.2.5
 Při tomto nasměrování musí světlomet, žádá-li se o schválení typu pouze pro vyzařování potkávacího světla9, splňovat pouze požadavky uvedené v bodech 5.2 až 5.4 tohoto předpisu; je-li určen k vyzařování potkávacího i dálkového světla, musí splňovat požadavky uvedené v bodech 5.1 až 5.4 tohoto předpisu.
 2. OVĚŘENÍ ČÁRY „ROZHRANÍ“ U ASYMETRICKÉHO POTKÁVACÍHO SVĚTLA SVĚTLOMETU ZA POMOCI PŘÍSTROJŮ
 2.1
 Obecně
 Pokud se použije bod 1.2.4, kvalita čáry „rozhraní“ se zkouší podle požadavků uvedených v bodě 2.2 a svislé a vodorovné seřízení světelného svazku pomocí přístrojů se provede podle požadavků uvedených v bodě 2.3.
 Před měřením kvality „rozhraní“ a postupem nasměrování za pomoci přístrojů je třeba provést předběžné optické nasměrování podle bodů 1.2.1 a 1.2.2.
 2.2
 Měření kvality „rozhraní“
 Pro stanovení minimální ostrosti se provede měření svislým skenováním vodorovné části „rozhraní“ v úhlových krocích 0,05° ve vzdálenosti měření:
 a)
 10 m s detektorem o průměru přibližně 10 mm nebo
 b)
 25 m s detektorem o průměru přibližně 30 mm.
 Vzdálenost měření, ve které se zkouška provedla, se zaznamená v bodě 9 ve formuláři sdělení (viz příloha 1 tohoto předpisu).
 Ke stanovení maximální ostrosti se měření provede svislým skenováním vodorovné části „rozhraní“ v úhlových krocích 0,05° výhradně ve vzdálenosti měření 25 m a s detektorem o průměru přibližně 30 mm.
 Kvalita „rozhraní“ se považuje za přijatelnou, jestliže požadavkům bodů 2.2.1 až 2.2.3 vyhovuje nejméně jeden soubor měření.
 2.2.1
 Musí být viditelné pouze jedno „rozhraní“ (1).
 2.2.2
 Ostrost „rozhraní“
 Činitel ostrosti G je určen svislým skenováním vodorovnou částí „rozhraní“ v poloze 2,5° od přímky V-V, kde:
 G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)), kde β = svislá poloha ve stupních a E = osvětlení na měřicí stěně.
 Hodnota G nesmí být menší než 0,13 (minimální ostrost) a ne větší než 0,40 (maximální ostrost).
 2.2.3
 Linearita
 Vodorovná část „rozhraní“, která slouží pro svislé seřízení, musí


text:
být mezi 1,5° a 3,5° od přímky V-V vodorovná (viz obrázek A5-II)).
 Inflexní body gradientu „rozhraní“ na svislých přímkách v polohách 1,5°, 2,5° a 3,5° jsou určeny rovnicí:
 Maximální svislá vzdálenost mezi stanovenými inflexními body nesmí překročit 0,2°.
 (d(2) (log E) / dβ(2) = 0).
 2.3
 Svislé a vodorovné seřízení
 Jestliže „rozhraní“ splňuje požadavky kvality podle bodu 2.2, seřízení světelného svazku může být provedeno pomocí přístrojů.
 Obrázek A5-II Měření kvality rozhraní
 Poznámka:
 Měřítka pro svislé a vodorovné přímky se liší.
 2.3.1
 Svislé seřízení
 Pohybem směrem nahoru zpod přímky B (viz obrázek A5-III)) se provede svislé skenování přes vodorovnou část „rozhraní“ v poloze 2,5° od přímky V-V. Inflexní bod (bod, kde d(2) (log E) / dβ(2) = 0) je určen a umístěn na přímku B, která se nachází jedno procento pod přímkou H-H.
 2.3.2
 Vodorovné seřízení
 Žadatel určí jednu z následujících metod vodorovného seřízení:
 a)
 Metoda „přímky 0,2 D“ (viz obrázek A5-III))
 Poté, co byl světlomet svisle nasměrován, se v poloze 0,2° D skenuje jedna vodorovná přímka od 5° nalevo do 5° napravo. Maximální gradient „G“ stanovený pomocí vzorce G = (log Eβ – log E(β + 0,1°))), kde β je vodorovná poloha ve stupních, nesmí být menší než 0,08.
 Inflexní bod zjištěný na přímce 0,2 D se umístí na přímku A.
 Obrázek A5-III Svislé a vodorovné seřízení za pomoci přístrojů – metoda vodorovného skenování po přímce
 Poznámka:
 Měřítka pro svislé a vodorovné přímky se liší.
 b)
 Metoda „tří přímek“ (viz obrázek A5-IV)
 Poté, co byl světlomet svisle nasměrován, se skenují tři svislé přímky od 2° D do 2° U v bodech 1°R, 2°R a 3°R. Příslušné maximální gradienty „G“ jsou stanoveny pomocí vzorce:
 G = (log Eβ – log E(β + 0,1°)),
 kde β je svislá poloha ve stupních, jež nesmí být menší než 0,08. Inflexní body určené na třech čarách slouží k vytyčení přímky. Průsečík této přímky a přímky B určené během svislého nasměrování se musí nacházet na přímce V.
 Obrázek A5-IV Svislé a vodorovné seřízení za pomoci přístrojů – metoda skenování tří přímek
 Poznámka:
 Měřítka pro svislé a vodorovné přímky se liší.
 (1) Tento bod může být změněn, pokud je k dispozici objektivní zkušební metoda.
 PŘÍLOHA 6
 Definice a ostrost vodorovné čáry „rozhraní“ a postup nasměrování prostřednictvím této čáry „rozhraní“ u světlometů se symetrickým potkávacím světlem a předních mlhových světlometů
 1. OBECNĚ
 1.1
 Rozdělení svítivosti světlometů se symetrickým potkávacím světlem a předních mlhových světlometů musí zahrnovat čáru „rozhraní“, která umožňuje, aby přední mlhový světlomet byl nasměrován správně pro fotometrické měření a pro zaměření na vozidle. Vlastnosti čáry „rozhraní“ musí splňovat požadavky uvedené v bodech 2 až 4.
 2. TVAR ČÁRY „ROZHRANÍ“
 2.1
 Pro vizuální seřízení světlometu musí čára „rozhraní“ vytvářet:
 2.1.1
 vodorovnou čáru pro svislé seřízení světlometu se symetrickým potkávacím světlem sahající na obě strany přímky V-V (viz obrázek A6-I), jak je stanoveno v bodě 5.4.1.1 tohoto předpisu;
 2.1.2
 vodorovnou čáru pro svislé seřízení předního mlhového světlometu sahající ke 4° na obě strany kolem přímky V-V (viz obrázek A6-II).
 Obrázek A6-I Tvar a poloha čáry rozhraní světlometu se


text:
symetrickým potkávacím světlem
 Obrázek A6-II Tvar a poloha čáry rozhraní předního mlhového světlometu
 3. SEŘÍZENÍ SVĚTLOMETU SE SYMETRICKÝM POTKÁVACÍM SVĚTLEM A PŘEDNÍHO MLHOVÉHO SVĚTLOMETU
 3.1
 Vodorovné seřízení: Čára rozhraní musí být umístěna tak, že promítaný obraz světelného svazku se objeví přibližně symetricky vůči přímce V-V. Je-li přední mlhový světlomet konstruován pro použití v páru nebo má jinak asymetrické rozložení světla, musí být vodorovně seřízen dle specifikace žadatele nebo takovým způsobem, aby čára rozhraní byla symetrická vůči přímce V-V.
 3.2
 Svislé seřízení: Po vodorovném seřízení světlometu podle bodu 3.1 se svislé seřízení provede tak, aby se svazek světla se svou čárou „rozhraní“ posunul z dolní polohy směrem nahoru, dokud čára „rozhraní“ nedosáhne jmenovité svislé polohy. Při jmenovitém svislém seřízení se čára „rozhraní“ nachází na přímce V-V
 a)
 v 0,57° (1 %) pod přímkou H-H u symetrických světlometů tříd AS, BS, CS, DS a ES;
 b)
 v 1° pod přímkou H-H u předních mlhových světlometů.
 Jestliže vodorovná část není rovná, ale poněkud zakřivená, nesmí čára „rozhraní“ překročit svislé hranice tvořené dvěma vodorovnými čarami, které jsou situovány od 3° vlevo do 3° vpravo od přímky V-V v:
 a)
 0,2° u světlometů třídy BS a předních mlhových světlometů;
 b)
 0,3° u světlometů tříd AS, CS, DS a ES;
 nad a pod jmenovitou polohu „rozhraní“ (viz obrázky A6-I a A6-II).
 3.3
 Jestliže se svislé polohy tří pokusů o nastavení rozhraní liší o více než:
 a)
 0,2° u světlometů třídy BS a předních mlhových světlometů;
 b)
 0,3° u světlometů tříd AS, CS, DS a ES,
 předpokládá se, že vodorovná část čáry „rozhraní“ nezajistí dostatečnou linearitu nebo ostrost pro provedení vizuálního seřízení. Zda kvalita „rozhraní“ vyhovuje požadavkům, se v takovém případě zkouší následujícím způsobem.
 4. MĚŘENÍ KVALITY „ROZHRANÍ“
 4.1
 Měření se provede svislým skenováním vodorovné části čáry „rozhraní“ v úhlových krocích nepřesahujících 0,05°:
 a)
 buď v měřicí vzdálenosti 10 m a s detektorem o průměru přibližně 10 mm;
 b)
 nebo v měřicí vzdálenosti 25 m a s detektorem o průměru přibližně 30 mm.
 Kvalita „rozhraní“ se považuje za přijatelnou, jestliže požadavkům bodů 4.1.1 až 4.1.3 vyhovuje nejméně jedno měření ve vzdálenosti 10 m nebo 25 m.
 Měřicí vzdálenost, ve které byla zkouška provedena, se zaznamená do formuláře sdělení podle přílohy 1 bodu 9.2.6.
 Skenování se provede zdola nahoru po čáře „rozhraní“ podél svislých přímek v bodech:
 a)
 –3° až –1,5° a +1,5° až +3° od přímky V-V pro světlomety;
 b)
 –2,5° a +2,5° od přímky V-V pro přední mlhové světlomety.
 Po tomto měření musí kvalita čáry „rozhraní“ splňovat následující požadavky:
 4.1.1
 Musí být viditelná pouze jedna čára „rozhraní“ (1).
 4.1.2
 Ostrost „rozhraní“: se skenuje svisle po vodorovné části čáry „rozhraní“ podél přímek ±2,5, přičemž maximální hodnota naměřená pro:
 G = (log Eβ – log E(β+ 0,1°) )
 se nazývá činitelem ostrosti G čáry „rozhraní“. Hodnota G nesmí být menší než:
 a)
 0,13 pro světlomety třídy BS;
 b)
 0,08 pro světlomety tříd AS, CS, DS, ES a přední mlhové světlomety.
 4.1.3
 Linearita: část čáry „rozhraní“, která slouží k svislému seřízení, musí být mezi body 3°L až 3°R od


text:
přímky V-V vodorovná. Tento požadavek je splněn, jestliže svislé polohy inflexních bodů dle bodu 3.2 v poloze 3° vlevo a vpravo od přímky V-V se neodchýlí o více než:
 a)
 0,2° u světlometů třídy BS a předních mlhových světlometů;
 b)
 0,3° u světlometů tříd AS, CS, DS a ES
 od jmenovité polohy na přímce V-V.
 5. SVISLÉ SEŘÍZENÍ ZA POMOCI PŘÍSTROJŮ
 Splňuje-li čára „rozhraní“ výše uvedené požadavky na kvalitu, lze svislé nastavení svazku světla provést za pomoci přístrojů. Pro tento účel je inflexní bod v případě, kdy platí d(2) (log E) / dv(2) = 0 , umístěn na přímce V-V ve své jmenovité poloze pod přímkou H-H. Pro měření a nastavení čáry „rozhraní“ se posunutí provede směrem nahoru z místa pod jmenovitou polohou.
 (1) Tento bod může být změněn, pokud je k dispozici objektivní zkušební metoda.
 PŘÍLOHA 7
 Zkoušky stability fotometrických vlastností zařízení pro osvětlení vozovky v provozu (kromě rohových světlometů)
 1. ZKOUŠKY ÚPLNÝCH ZAŘÍZENÍ PRO OSVĚTLENÍ VOZOVKY
 Po změření fotometrických hodnot podle tohoto předpisu:
 a)
 v případě světlometu s asymetrickým rozložením potkávacího světla:
 v bodě pro Imax u dálkového světla a v bodech 25L2, 50 R, B 50 L u potkávacího světla (nebo 25R2, 50 L, B 50 R u světlometů konstruovaných pro levostranný provoz);
 b)
 v případě světlometu se symetrickým rozložením světla:
 v bodě pro Imax u dálkového světla a bodech 0,50U/1,5L a 0,50U/1,5R, 50R, 50L pro potkávací světlo třídy B a v bodech 0,86D-3,5R, 0,86D-3,5L, 0,50U-1,5L a 0,50U-1,5R pro potkávací světlo tříd C, D a E;
 c)
 v případě předních mlhových světlometů:
 v bodě maximálního osvětlení v pásmu D (Imax) a v bodě HV;
 d)
 v případě systému AFS:
 v bodě pro Imax u dálkového světla a v bodech 25LL, 50V, B 50 L (nebo 25RR, 50V, B 50 R u systémů AFS konstruovaných pro levostranný provoz) u potkávacího světla;
 úplný vzorek se zkouší na stálost fotometrických vlastností za provozu.
 1.1
 V případě světlometů nebo předních mlhových světlometů:
 „úplným vzorkem“ se rozumí úplný vlastní světlomet, včetně napáječe (napáječů) a okolních součástí tělesa světlometu, zdrojů světla nebo LED modulu (modulů), které by mohly ovlivnit rozptyl tepla světlometu.
 1.2
 V případě systému AFS:
 a)
 „úplným vzorkem“ se rozumí úplná pravá a levá strana systému včetně elektronického ovladače (elektronických ovladačů) zdroje světla a/nebo zařízení pro napájení a ovládání a rovněž přilehlé části karoserie a světlomety, které by mohly ovlivnit rozptyl tepla. Každá instalační jednotka systému, případně světlomet (světlomety) a/nebo LED modul úplného systému mohou být zkoušeny zvlášť;
 b)
 „zkušebním vzorkem“ se v níže uvedeném textu rozumí buď „úplný vzorek“, nebo instalační jednotka předložená ke zkoušce;
 c)
 „zdrojem světla“ se rozumí rovněž každé jednotlivé vlákno žárovky nebo žárovkového zdroje světla, zdroje (zdrojů) světla LED, LED modulů nebo světlo vyzařující části zdroje světla LED nebo LED modulu.
 1.3
 Zkoušky se provedou:
 a)
 v suchém a klidném prostředí při okolní teplotě 23 °C ± 5 °C, přičemž zkušební vzorek je namontován na podstavě, která představuje správnou montáž na vozidle;
 b)
 v případě výměnných zdrojů světla: za použití sériově vyrobené žárovky zahořené po dobu


text:
alespoň jedné hodiny nebo sériově vyrobeného výbojkového zdroje světla zahořeného po dobu alespoň patnácti hodin nebo sériově vyrobeného zdroje světla LED a LED modulu zahořeného po dobu alespoň 48 hodin a ochlazeného na teplotu okolí před začátkem zkoušky stanovené tímto předpisem. Použijí se LED moduly dodané žadatelem;
 c)
 v případě systému AFS zajišťujícího adaptivní funkci dálkového světla musí být dálkové světlo, pokud je v činnosti, rozsvíceno na maximum.
 1.4
 Měřicí zařízení musí být rovnocenné zařízení použitému při zkouškách schválení typu. Před každou další zkouškou musí být systém AFS nebo jeho část (části) uveden (uvedeny) do neutrálního stavu.
 Zkušební vzorek se uvede do činnosti, aniž by byl odmontován ze zkušební podstavy nebo aniž by byl vůči této podstavě seřízen. Použitý zdroj světla musí být zdrojem světla kategorie, která je pro daný světlomet určena.
 2. ZKOUŠKA STABILITY FOTOMETRICKÝCH VLASTNOSTÍ
 2.1
 Čisté zařízení
 Zařízení se ponechá v činnosti po dobu 12 hodin, jak je popsáno v bodě 2.1.1, a kontroluje se, jak je předepsáno v bodě 2.1.2.
 2.1.1
 Zkušební postup (1)
 2.1.1.1
 Zařízení se po stanovený čas provozuje takto:
 a)
 pokud je zkušební zařízení konstruováno tak, aby zajišťovalo pouze jednu funkci osvětlení (dálkový, potkávací nebo přední mlhový světlomet) a pouze jednu třídu v případě potkávacích světel, je (jsou) odpovídající zdroj (zdroje) světla zapnut (zapnuty) na dobu (2) stanovenou v bodě 2.1;
 b)
 v případě zařízení konstruovaného k vyzařování potkávacího světla a jednoho nebo více dálkových světel nebo v případě světlometu s potkávacím světlem a předním mlhovým světlometem:
 i)
 svítí zařízení po stanovenou dobu v následujícím cyklu:
 —
 15 minut, rozsvíceno hlavní potkávací světlo,
 —
 5 minut, rozsvíceny všechny funkce;
 ii)
 pokud žadatel prohlásí, že má být světlomet použit pouze se zároveň svítícím potkávacím světlem nebo pouze se zároveň svítícím dálkovým světlem (světly) (3), zkouška se provede v souladu s těmito podmínkami, postupně se aktivuje(1) potkávací světlo po polovinu doby a dálkové světlo (světla) (zároveň) po polovinu doby určené v bodě 2.1;
 iii)
 v případě, že potkávací a dálkové světlo jsou zajištěny stejným výbojkovým zdrojem světla, bude cyklus:
 —
 15 minut, rozsvíceno potkávací světlo,
 —
 5 minut, rozsvíceny všechny složky dálkového světla;
 c)
 v případě systému AFS,
 i)
 pokud zkušební vzorek zajišťuje více než jednu funkci nebo více než jednu třídu potkávacích světel v souladu s tímto předpisem a pokud žadatel prohlásí, že každá specifikovaná funkce nebo třída potkávacích světel zkušebního vzorku má svůj vlastní zdroj světla (své vlastní zdroje světla), které jsou spouštěny střídavě(2), provede se zkouška podle této podmínky tak, že se uvede do chodu(1) ten režim každé specifikované funkce nebo třídy potkávacích světel, který má nejvyšší spotřebu energie, postupně po tutéž (stejnoměrně rozdělenou) dobu stanovenou v bodě 2.1;
 ii)
 ve všech ostatních případech(1), 2se zkušební vzorek podrobí níže popsanému cyklu pro každý režim potkávacích světel třídy C, třídy V, třídy E a třídy W, ať už zkušební vzorek zajišťuje částečně, nebo celkově jakýkoli z těchto režimů, po tutéž (stejnoměrně rozdělenou) dobu stanovenou v bodě 2.1:
 —
 nejdříve 15 minut, například pro potkávací světla třídy C spuštěná v režimu nejvyšší spotřeby energie,


text:
za podmínek odpovídajících jízdě na rovné vozovce,
 —
 5 minut pro potkávací světla zapnutá ve stejném režimu jako předchozí, avšak kromě toho se zapnutými všemi zdroji světla (4) zkušebního vzorku, které lze spustit současně, podle údajů žadatele.
 Po uplynutí uvedené (stejnoměrně rozdělené) doby stanovené v bodě 2.1 se uvedený zkušební cyklus provede s druhou, třetí a čtvrtou třídou potkávacích světel, v příslušných případech, ve výše stanoveném pořadí;
 d)
 v případě světlometu s předním mlhovým světlometem a jedním nebo více dálkovými světly:
 i)
 svítí světlomet po stanovenou dobu v následujícím cyklu:
 —
 15 minut, rozsvíceno přední mlhové světlo,
 —
 5 minut, rozsvíceny všechny funkce;
 ii)
 pokud žadatel prohlásí, že má být světlomet použit pouze se zároveň svítícím předním mlhovým světlometem nebo pouze se zároveň svítícím dálkovým světlem (světly)(2) zkouška se provede v souladu s těmito podmínkami, postupně se aktivuje(1) přední mlhový světlomet po polovinu doby a dálkové světlo (světla) (zároveň) po polovinu doby určené v bodě 2.1;
 e)
 v případě, že zkušební vzorek obsahuje další sloučené funkce osvětlení, musí být každá jednotlivá funkce uvedena do činnosti současně po dobu stanovenou v písmeni a) nebo b) pro každou z funkcí osvětlení v souladu s doporučením výrobce;
 f)
 v případě světlometu s potkávacím světlem, jedním nebo více dálkovými světly a předním mlhovým světlometem:
 i)
 svítí světlomet po stanovenou dobu v následujícím cyklu:
 —
 15 minut, rozsvíceno hlavní potkávací světlo,
 —
 5 minut, rozsvíceny všechny funkce;
 ii)
 jestliže žadatel prohlásí, že světlomet má být používán buď pouze se svítícím potkávacím světlem, nebo pouze se svítícím dálkovým světlem (světly)(2), provede se zkouška v souladu s touto podmínkou, přičemž se postupně aktivuje(1) hlavní potkávací světlo po polovinu doby a následně dálkové světlo (světla) po polovinu doby stanovené výše v bodě 2.1, zatímco přední mlhový světlomet se podrobí cyklu, kdy je 15 minut vypnut a 5 minut zapnut po polovinu doby a po dobu činnosti dálkového světla;
 iii)
 jestliže žadatel prohlásí, že světlomet má být používán buď pouze se svítícím potkávacím světlem, nebo pouze se svítícím předním mlhovým světlometem(2), provede se zkouška v souladu s touto podmínkou, přičemž se postupně aktivuje(1) hlavní potkávací světlo po polovinu doby a následně přední mlhový světlomet po polovinu doby stanovené výše v bodě 2.1, zatímco dálkové světlo (světla) se podrobí cyklu, kdy je 15 minut vypnuto a 5 minut zapnuto po polovinu doby a po dobu činnosti hlavního potkávacího světla;
 iv)
 jestliže žadatel prohlásí, že světlomet má být používán buď pouze se svítícím potkávacím světlem, nebo pouze se svítícím dálkovým světlem (světly)(2), nebo pouze se svítícím předním mlhovým světlometem(2), provede se zkouška v souladu s těmito podmínkami, přičemž se postupně aktivuje(1) hlavní potkávací světlo po třetinu doby, dálkové světlo (světla) po třetinu doby a přední mlhový světlomet po třetinu doby určené v bodě 2.1;
 g)
 v případě potkávacího světla konstruovaného tak, aby přidáním zdroje (zdrojů) světla nebo LED modulu (modulů) poskytovalo osvětlení zatáčky, se tento zdroj nebo LED modul zapne (se tyto zdroje nebo LED moduly zapnou) na jednu minutu a vypne (vypnou) na devět minut pouze během aktivace potkávacího světla


text:
(viz dodatek 1 této přílohy).
 Jestliže má světlomet několik doplňkových zdrojů světla používaných k osvětlení zatáčky, zkouška se provede s takovou kombinací zdroje (zdrojů) světla, která představuje nejnáročnější provozní stav;
 h)
 pokud je pro dálkové světlo použito několik zdrojů světla a pokud žadatel uvádí, že část dálkového světla (jeden z těchto doplňkových zdrojů světla) se bude používat výlučně na časově krátké světelné signály (signál před předjížděním), zkouška se provede bez těchto částí dálkového světla.
 2.1.1.2
 Zkušební napětí
 Napětí na svorkách zkušebního vzorku se použije takto:
 a)
 V případě výměnného žárovkového zdroje (nebo zdrojů) světla fungujícího (fungujících) přímo podle podmínek systému napětí vozidla:
 zkouška se provede podle situace při napětí 6,3 V, 13,2 V nebo 28,0 V, pokud žadatel nespecifikoval, že zkušební vzorek může být použit při jiném napětí. V tom případě se zkouška provede s žárovkovým zdrojem světla s nejvyšším napětím, jaké je možno použít.
 b)
 V případě výměnného výbojkového zdroje (výbojkových zdrojů) světla: zkušební napětí pro elektronický ovladač zdroje světla nebo zdroj světla v případě integrovaného napáječe je 13,2 ± 0,1 V pro vozidlo se systémem napětí 12 V, není-li v žádosti o schválení uvedeno jinak.
 c)
 V případě nevýměnného zdroje světla fungujícího přímo za podmínek systému napětí vozidla: všechna měření jednotek osvětlení vybavených nevýměnnými zdroji světla (žárovkové zdroje světla a/nebo jiné) se provedou při napětích 6,3 V, 13,2 V nebo 28,0 V nebo při jiném napětí systému vozidla, podle specifikací žadatele.
 d)
 V případě výměnných nebo nevýměnných zdrojů světla fungujících nezávisle na napájecím napětí vozidla a zcela ovládaných systémem nebo v případě zdrojů světla spouštěných prostřednictvím zařízení pro napájení a ovládání se výše uvedená zkušební napětí použijí na vstupní svorky uvedeného zařízení. Zkušební laboratoř může od výrobce požadovat zařízení pro napájení a ovládání nebo speciální napájecí zařízení potřebné k napájení zdroje (zdrojů) světla.
 e)
 Světelný zdroj (zdroje) LED a LED modul (moduly) se měří při 6,75 V, 13,2 V nebo 28,0 V, není-li v příslušném předpise stanoveno jinak. Světelný zdroj (zdroje) LED a LED modul (moduly) ovládaný (ovládané) elektronickým ovladačem zdroje světla se měří podle specifikací žadatele.
 f)
 Jsou-li signální svítilny skupinové, sdružené nebo sloučené ve zkušebním vzorku a provozované při napětích jiných, než jsou jmenovitá napětí o hodnotách 6 V, 12 V nebo 24 V, upraví se napětí podle pokynů výrobce, aby tato svítilna vykazovala řádnou fotometrickou funkci.
 g)
 U výbojkového zdroje světla je zkušební napětí napáječe nebo zdroje světla, je-li ovladač integrován se zdrojem světla, pro dvanáctivoltovou soustavu 13,2 ± 0,1 V, nebo jiné podle specifikace v žádosti o schválení.
 2.1.2
 Výsledky zkoušek
 2.1.2.1
 Vizuální prohlídka
 Poté, co se světlomet ustálí na okolní teplotu, očistí se jeho rozptylové sklo a případné vnější sklo čistou zvlhčenou bavlněnou tkaninou. Potom se prohlédne, přičemž na rozptylovém skle světlometu ani na případném vnějším skle nesmí být patrné žádné pokřivení, deformace, praskliny ani změny barvy.
 2.1.2.2
 Fotometrická zkouška
 Aby byly splněny požadavky, ověří se fotometrické hodnoty v těchto bodech:
 2.1.2.2.1
 V případě světlometu s asymetrickým rozložením světla:
 a)
 potkávací světlo, kromě systému AFS:
 —
 50 R – B 50 L –


text:
25L2 u světlometů konstruovaných pro pravostranný provoz,
 —
 50 L – B 50 R – 25R2 u světlometů konstruovaných pro levostranný provoz;
 b)
 potkávací světlo, u systému AFS:
 potkávací světlo třídy C a každá jiná specifikovaná třída potkávacích světel:
 50V, B50L a případně 25LL;
 c)
 dálkové světlo: bod Imax
 Lze provést další nasměrování, aby se vzaly v úvahu případné deformace základny světlometu vlivem tepla (změně polohy čáry rozhraní je věnován bod 3 této přílohy).
 S výjimkou bodu B50 L činí přípustný rozdíl mezi fotometrickými vlastnostmi a hodnotami naměřenými před zkouškou 10 % (zahrnuje i odchylky fotometrického postupu). Hodnota naměřená v bodě B 50 L nesmí překročit fotometrické hodnoty naměřené před zkouškou o více než 170 cd.
 2.1.2.2.2
 V případě světlometu se symetrickým rozložením světla:
 a)
 světlomet třídy B
 —
 potkávací světlo: 50R – 50L – 0,50U/1,5L a 0,50U/1,5R,
 —
 dálkové světlo: bod Imax;
 b)
 pro světlomet tříd C, D a E:
 —
 potkávací světlo: 0,86D/3,5R – 0,86D/3,5L – 0,50U/1,5L a 1,5R;
 c)
 dálkové světlo: bod Imax.
 Lze provést další nasměrování, aby se vzaly v úvahu případné deformace základny světlometu vlivem tepla (změně polohy čáry rozhraní je věnován bod 3 této přílohy).
 S výjimkou bodů 0,50U/1,5L a 0,50U/1,5R činí přípustný rozdíl mezi fotometrickými vlastnostmi a hodnotami naměřenými před zkouškou 10 % (zahrnuje i odchylky fotometrického postupu). Hodnota naměřená v bodech 0,50U/1,5L a 0,50U/1,5R nesmí přesahovat fotometrickou hodnotu naměřenou před začátkem zkoušky o více než 255 cd.
 2.1.2.2.3
 V případě předních mlhových světlometů na čáře 5 v bodě h = 0 a bodě Imax v pásmu D.
 Lze provést další nasměrování, aby se vzaly v úvahu případné deformace základny předního mlhového světlometu vlivem tepla (změně polohy čáry rozhraní je věnován bod 3 této přílohy).
 Mezi fotometrickými vlastnostmi a hodnotami měřenými před zkouškou je včetně tolerancí fotometrických postupů přípustný rozdíl 10 %.
 2.2
 Znečištěný světlomet
 Po zkoušení podle bodu 2.1 se světlomet po přípravě podle bodu 2.1.1 ponechá po dobu jedné hodiny v činnosti pro každou funkci nebo třídu potkávacího světla (5), jak je uvedeno v bodě 2.2.1, a zkontroluje se, jak je uvedeno v bodě 2.1.2; po každé zkoušce musí následovat dostatečně dlouhá doba potřebná pro jeho ochlazení.
 2.2.1
 Příprava světlometu
 2.2.1.1
 Zkušební směs:
 viz dodatek 2 k této příloze.
 2.2.1.2
 Nanesení zkušební směsi na světlomet
 Zkušební směs se rovnoměrně nanese na celou plochu světlometu vyzařující světlo a nechá se zaschnout. Tento postup se opakuje tak dlouho, dokud hodnota osvětlení nepoklesne na 15–20 % hodnot naměřených za podmínek uvedených níže:
 (a)
 V případě světlometu s asymetrickým rozložením světla:
 (i)
 bod Imax u potkávacího/dálkového světla a u samotného dálkového světla;
 (ii)
 50 R a 50 V u světlometu poskytujícího pouze potkávací světlo, který je konstruován pro pravostranný provoz;
 (iii)
 50 L a 50 V u světlometu poskytujícího pouze potkávací světlo, který je konstruován pro levostranný provoz;
 (iv)
 50 V u potkávacího světla třídy C systému AFS a každého z jeho stanovených režimů;
 (b)
 v případě světlometu se symetrickým rozložením světla:
 (i)
 světlomet třídy B:
 —
 potkávací/dálkové světlo a pouze dálkové světlo:
 bod Imax,


text:
—
 pouze potkávací světlo: B 50 a 50 V;
 (ii)
 světlomet tříd C, D a E:
 —
 potkávací/dálkové světlo a pouze dálkové světlo: bod Imax,
 —
 pouze potkávací světlo: 0,50U/1,5L a 1,5R a 0,86D/V;
 (c)
 v případě předních mlhových světlometů:
 —
 bod Imax v pásmu D.
 3. OVĚŘENÍ ZMĚNY SVISLÉ POLOHY ČÁRY ROZHRANÍ VLIVEM TEPLA
 Při této zkoušce se ověřuje, zda svislý posun čáry rozhraní vyvolaný působením tepla nepřekračuje hodnotu stanovenou pro světlomet v provozu vyzařující potkávací světlo, pro přední mlhový světlomet, nebo v případě systému AFS pro systém nebo jeho část (části) vyzařující potkávací světlo třídy C (základní světlo) nebo pro každý předepsaný režim potkávacích světel.
 Zařízení zkoušené podle bodu 2 musí být podrobeno zkoušce popsané v bodě 3.1, aniž by bylo demontováno nebo seřízeno oproti svému zkušebnímu upevnění.
 Skládá-li se systém AFS z více než jedné jednotky osvětlení nebo z více než jednoho celku jednotek osvětlení, které vyzařují rozhraní, pokládá se každá z nich pro účely této zkoušky za zkušební vzorek a zkouší se zvlášť.
 Má-li systém AFS pohyblivou optickou část, bere se pro tuto zkoušku v úvahu pouze poloha nejbližší střednímu úhlu ve svislé rovině a/nebo původní poloze v neutrálním stavu.
 Zkouška se omezí pouze na signály vstupních informací odpovídající jízdě na rovné vozovce.
 3.1
 Zkušební postup
 3.1.1
 Napětí se pro účely této zkoušky nastaví podle ustanovení v bodě 2.1.1.2.
 Zkouší se v suchém a klidném prostředí při okolní teplotě 23 °C ± 5 °C.
 Zařízení se uvede do činnosti, aniž by bylo odmontováno ze zkušební podstavy nebo aniž by bylo vůči této podstavě seřízeno. (Napětí se pro účely této zkoušky nastaví podle ustanovení v bodě 2.1.1.2):
 a)
 za použití sériově vyrobeného žárovkového zdroje světla předloženého se zařízením, zahořeného po dobu alespoň jedné hodiny;
 b)
 za použití sériově vyrobeného zdroje (vyrobených zdrojů) světla LED a/nebo LED modulu (modulů) předloženého (předložených) se zařízením, zahořeného (zahořených) po dobu alespoň 48 hodin;
 c)
 za použití sériově vyrobeného výbojkového zdroje světla předloženého se zařízením, zahořeného po dobu alespoň 15 hodin.
 3.1.2
 V případě zařízení s asymetrickým rozložením světla:
 poloha čáry „rozhraní“ v její vodorovné části (mezi přímkou V-V a svislicemi procházejícími bodem B 50 L u pravostranného provozu nebo bodem B 50 R u levostranného provozu) musí být ověřena za 3 minuty (r3), resp. za 60 minut (r60) po skončení provozu.
 3.1.3
 V případě světlometu se symetrickým rozložením světla: poloha čáry „rozhraní“ v její vodorovné části (mezi přímkou V-V a svislicemi procházejícími bodem 50 L a 50 R pro světlomet třídy BS, 3,5 L a 3,5 R pro světlomety tříd CS, DS a ES) musí být ověřena za 3 minuty (r3), resp. za 60 minut (r60) po skončení provozu.
 3.1.4
 V případě předních mlhových světlometů: poloha čáry „rozhraní“ mezi bodem nacházejícím se 3,0° vlevo a bodem nacházejícím se 3,0° vpravo od čáry „rozhraní“ V-V musí být ověřena za 3 minuty (r3), resp. za 60 minut (r60) po skončení provozu.
 Výše uvedená změna polohy čáry rozhraní se měří jakoukoliv metodou, která je přijatelně přesná a poskytuje reprodukovatelné výsledky.
 3.2
 Výsledky zkoušek
 3.2.1


text:
Výsledek vyjádřený v miliradiánech (mrad) se považuje za přijatelný, pokud:
 a)
 v případě světlometů nebo systémů AFS absolutní hodnota Δ r1 = | r3 – r60 | zaznamenaná na zařízení nepřekračuje 1,0 mrad (Δ r1 ≤ 1,0 mrad) směrem nahoru a více než 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad) směrem dolů;
 b)
 v případě předních mlhových světlometů absolutní hodnota Δ r1 = | r3 – r60 | zaznamenaná na tomto zařízení nepřekračuje 2,0 mrad (Δ r1 ≤ 2,0 mrad).
 3.2.2
 Pokud však výsledek není v souladu s požadavky bodu 3.2.1 a nepřekračuje hodnoty uvedené v tabulce A7-1, na zkušební podstavu se namontuje a podle bodu 3.1 další vzorek, který byl předtím kvůli stabilizaci polohy mechanických částí zařízení na zkušební podstavě představující správnou montáž na vozidle před zkouškou třikrát po sobě podroben níže popsanému cyklu:
 a)
 zařízení je uvedeno do činnosti po dobu jedné hodiny (napětí se upraví podle bodu 2.1.1.2);
 b)
 doba jedné hodiny s vypnutým světlometem.
 Po uplynutí těchto tří cyklů se zařízení považuje za přijatelné, splňují-li absolutní hodnoty Δr naměřené u tohoto dalšího vzorku podle bodu 3.2 požadavky bodu 3.2.1.
 Tabulka A7-1
 Hodnoty pohybu
 Pohyb
 Zařízení
 Hodnota
 Nahoru
 Světlomet nebo systém AFS
 1,5 mrad
 Přední mlhový světlomet
 3,0 mrad
 Dolů
 Všechna
 3,0 mrad
 Příloha 7 – dodatek 1
 Přehled dob činnosti pro zkoušku stálosti fotometrických vlastností
 Zkratky:
 P:
 světlomet potkávacího světla
 D:
 světlomet dálkového světla (D1 + D2 znamená dvě dálková světla)
 F:
 přední mlhový světlomet
 :
 znamená cyklus 15 minut vypnuto a 5 minut zapnuto
 :
 znamená cyklus 9 minut vypnuto a 1 minuta zapnuto
 Všechny následující skupinové světlomety a přední mlhové světlomety spolu s přidanými symboly označení jsou uvedeny jako příklady a nejsou úplné.
 1.
 P nebo D nebo F
 P, D nebo F
 Doplňkový zdroj (doplňkové zdroje) světla nebo LED modul (moduly) k osvětlení zatáčky
 2.
 P+F nebo P+D nebo P+D1+D2 nebo P+D+F nebo P+D1+D2 + F
 Doplňkový zdroj (doplňkové zdroje) světla nebo LED modul (moduly) k osvětlení zatáčky
 D nebo F nebo D1+D2 nebo D+F
 P
 3.
 P/F nebo P/D nebo P/ D1+D2
 D nebo F nebo D1+D2
 P
 Doplňkový zdroj (doplňkové zdroje) světla nebo LED modul (moduly) k osvětlení zatáčky
 4.
 D+F nebo D1+D2 +F
 Doplňkový zdroj (doplňkové zdroje) světla nebo LED modul (moduly) k osvětlení zatáčky
 D nebo D1+D2
 F
 5.
 D/F nebo D1+D2/F
 D nebo D1+D2
 F
 Doplňkový zdroj (doplňkové zdroje) světla nebo LED modul (moduly) k osvětlení zatáčky
 6.
 P/D+F nebo P/D1+D2+F
 F
 D nebo D1+D2
 P
 Doplňkový zdroj (doplňkové zdroje) světla nebo LED modul (moduly) k osvětlení zatáčky
 7.
 P+D/F nebo P+D1+D2/F
 F
 D nebo D1+D2
 P
 Doplňkový zdroj (doplňkové zdroje) světla nebo LED modul (moduly) k osvětlení zatáčky
 8.
 P/D/F nebo P/D1+D2/F
 F
 D nebo D1+D2
 P
 Doplňkový zdroj (doplňkové zdroje) světla nebo LED modul (moduly) k osvětlení zatáčky
 Příloha 7 – dodatek 2
 Zkušební směs pro zkoušku znečištěného světlometu
 1. U zařízení s vnějším rozptylovým sklem ze skla:
 Na zařízení se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z:
 a)
 9 hmotnostních dílů křemenného písku


text:
o velikosti zrna 0–100 μm;
 b)
 1 hmotnostního dílu rostlinného uhlíkového prachu z bukového dřeva s velikostí částic 0–100 μm;
 c)
 0,2 hmotnostního dílu NaCMC (6) a
 d)
 5 hmotnostních dílů chloridu sodného (čistého 99 %);
 e)
 vhodného množství destilované vody o vodivosti ≤ 1 mS/m.
 Směs nesmí být starší než 14 dní.
 2. U zařízení s vnějším rozptylovým sklem z plastu:
 Na zařízení se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z:
 a)
 9 hmotnostních dílů křemenného písku o velikosti zrna 0–100 μm;
 b)
 1 hmotnostního dílu rostlinného uhlíkového prachu z bukového dřeva s velikostí částic 0–100 μm;
 c)
 0,2 hmotnostního dílu NaCMC (6) a
 d)
 5 hmotnostních dílů chloridu sodného (čistého 99 %);
 e)
 13 hmotnostních dílů destilované vody o vodivosti ≤ 1 mS/m a
 f)
 2 ± 1 kapek povrchově aktivní látky (7).
 Směs nesmí být starší než 14 dní.
 (1) Rozpis zkoušky je uveden v příloze 7 dodatku 1.
 (2) Pokud zkoušený světlomet zahrnuje signální svítilny, musí být tyto svítilny během zkoušky rozsvíceny, kromě denních svítilen. V případě směrové svítilny musí tato svítit přerušovaně, přičemž poměr dob zapnuto/vypnuto je přibližně jedna ku jedné.
 (3) Rozsvícení doplňkových zdrojů světla za současného použití světelné houkačky se nepovažuje za obvyklé použití zdrojů světla.
 (4) I když se nežádá o schválení v souladu s tímto předpisem, musí se zohlednit všechny zdroje světla funkcí osvětlení, kromě těch, na něž se vztahuje poznámka pod čarou 3.
 (5) Potkávací světlo třídy W, pokud existuje, se nebere v úvahu pro jednotky osvětlení zajišťující potkávací světlo jiné třídy nebo jinou funkci osvětlení nebo se na nich podílející.
 (6) NaCMC představuje sodnou sůl karboxymethylcelulózy, běžně označované jako CMC. NaCMC užívaná ve směsi nečistot má ve 2% roztoku při 20 °C stupeň substituce (DS) 0,6–0,7 a viskozitu 200–300 cP.
 (7) Přípustná odchylka u množství je dána požadavkem, aby byly nečistoty správně rozetřeny po celém plastovém rozptylovém skle.
 PŘÍLOHA 8
 Požadavky pro zařízení pro osvětlení vozovky (kromě rohových světlometů) zahrnující rozptylová skla z plastového materiálu – zkoušení rozptylových skel nebo vzorků materiálu
 1. OBECNÉ ADMINISTRATIVNÍ POŽADAVKY
 1.1
 Na základě této přílohy se vypracuje zkušební protokol obsahující údaje o zkoušce a výsledcích zkoušky popsané v bodech 3.1 až 3.5, který se připojí ke zkušebnímu protokolu a schvalovací dokumentaci pro zařízení, na které se žádost o schválení vztahuje.
 Zařízení pro osvětlení vozovky použité pro tuto zkoušku se uvede ve zkušebním protokolu.
 1.2
 Ke každé žádosti o schválení se přiloží:
 1.2.1
 pro zkoušku plastů, z nichž jsou vyrobena rozptylová skla: čtrnáct rozptylových skel;
 1.2.1.1
 deset těchto rozptylových skel může být nahrazeno deseti vzorky materiálu o rozměrech nejméně 60 x 80 mm, které mají plochý nebo vypouklý vnější povrch a převážně plochou část ve středu měření o rozměrech nejméně 15 x 15 mm (s poloměrem zakřivení minimálně 300 mm);
 1.2.1.2
 každé z těchto rozptylových skel nebo každý z těchto vzorků materiálu musí být vyrobeny postupem, který bude použit v sériové výrobě;
 1.2.2
 případný optický celek, k němuž mohou být rozptylová skla upevněna podle pokynů výrobce;
 1.2.3
 pro zkoušku odolnosti světlo propouštějících


text:
částí zhotovených z plastu vůči ultrafialovému záření, které by mohly vydávat LED moduly uvnitř světlometu:
 jeden vzorek každého příslušného materiálu, který byl použit v zařízení pro osvětlení vozovky, nebo vzorek zařízení pro osvětlení vozovky, který tyto materiály obsahuje. Všechny vzorky materiálů musí mít stejný vzhled a případně musí být stejně povrchově upraveny, jako by byly určeny k použití ve světlometu, pro nějž se žádá o schválení.
 Zkouška UV nepropustnosti vnitřních materiálů vůči záření zdroje světla není nutná, pokud se používají pouze typy LED modulů s nízkou úrovní ultrafialového záření uvedené v příloze 9, nebo jsou-li přijata opatření k zastínění příslušných částí zařízení před ultrafialovým zářením, např. skleněnými filtry.
 2. OBECNÉ POŽADAVKY
 2.1
 Vzorky poskytnuté podle bodu 1.2 musí vyhovovat požadavkům uvedeným v bodech 3.1 až 3.6.
 2.2
 Oba vzorky úplných zařízení pro osvětlení vozovky poskytnuté podle bodu 3.1.3.4 tohoto předpisu a obsahující rozptylová skla z plastu musí z hlediska materiálu rozptylového skla vyhovovat požadavkům stanoveným v bodě 3.7.
 2.3
 Vzorky (plastových rozptylových skel nebo vzorky materiálu) se – případně společně s optickým celkem, na nějž mají být namontovány – podrobí schvalovacím zkouškám podle časové posloupnosti uvedené v tabulce A8-1.
 2.4
 Pokud však výrobce světlometu může prokázat, že výrobek již prošel zkouškami předepsanými níže v bodech 3.1 až 3.5, nebo odpovídajícími zkouškami podle jiného předpisu, není třeba tyto zkoušky opakovat; povinné jsou pak pouze zkoušky předepsané v tabulce A8-2.
 3. ZVLÁŠTNÍ ZKUŠEBNÍ POŽADAVKY
 3.1
 Odolnost vůči změnám teploty
 3.1.1
 Tři nové vzorky (rozptylová skla) se podrobí pěti cyklům změny teploty a relativní vlhkosti podle následujícího programu:
 a)
 3 hodiny při teplotě 40 °C ± 2 °C a relativní vlhkosti 85–95 %;
 b)
 1 hodina při teplotě 23 °C ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %;
 c)
 15 hodin při teplotě –30 °C ± 2 °C;
 d)
 1 hodina při teplotě 23 °C ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %;
 e)
 3 hodiny při teplotě 80 °C ± 2 °C;
 f)
 1 hodina při teplotě 23 °C ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %.
 Před touto zkouškou se vzorky uchovávají po dobu nejméně čtyř hodin při teplotě 23 °C ± 5 °C a relativní vlhkosti 60–75 %.
 Poznámka:
 Časové úseky jedné hodiny při 23 °C ± 5 °C zahrnují čas potřebný k přechodu z jedné teploty na druhou, aby se zabránilo vlivům teplotního šoku.
 3.1.2
 Fotometrická měření
 3.1.2.1
 Fotometrická měření se na vzorcích provádějí před zkouškou a po ní.
 3.1.2.2
 Při měření se používá standardní (referenční) zdroj světla a/nebo LED modul (moduly), nebo v příslušném případě standardní výbojkový zdroj světla, které jsou součástí zařízení pro osvětlení vozovky, a měří se v těchto bodech:
 a)
 v případě tříd A, B a D:
 —
 B 50 L a 50 R pro potkávací světlo (B 50 R a 50 L v případě světlometů určených pro levostranný provoz),
 —
 Imax pro dálkové světlo;
 b)
 v případě systému AFS:
 —
 B50L a 50 V pro potkávací světlo třídy C,
 —
 Imax pro dálkové světlo systému;
 c)
 v případě tříd BS, CS, DS a ES:


text:
—
 B 50, 50L a 50R u světlometu třídy BS, 0,86D/3,5R, 0,86D/3,5L, 0,50U/1,5L a 1,5R u světlometů tříd CS, DS a ES pro potkávací světlo nebo světlomet pro potkávací/dálkové světlo,
 —
 Imax pro dálkové světlo dálkového světlometu nebo potkávacího/dálkového světlometu;
 d)
 v případě předních mlhových světlometů:
 —
 průsečík přímky V-V s čarou 6 a
 —
 průsečík přímky V-V s čarou 4.
 3.1.2.3
 Výsledky
 Rozdíl mezi fotometrickými hodnotami naměřenými u každého vzorku před zkouškou a po zkoušce nesmí překročit 10 %, včetně tolerancí fotometrické metody měření.
 3.2
 Odolnost vůči atmosférickým vlivům a chemickým činidlům
 3.2.1
 Odolnost vůči atmosférickým vlivům
 Tři nové vzorky (rozptylových skel nebo materiálu) se vystaví záření zdroje, u nějž je spektrální rozložení energie podobné jako u absolutně černého tělesa o teplotě mezi 5 500 a 6 000 K. Mezi zdroj a vzorky se umístí vhodné filtry tak, aby se co nejvíce omezilo záření o vlnových délkách kratších než 295 nm a delších než 2 500 nm. Vzorky se vystaví osvětlení o intenzitě 1 200 W/m(2) ± 200 W/m(2) po dobu potřebnou k tomu, aby obdržená světelná energie činila 4 500 MJ/m(2) ± 200 MJ/m(2). Teplota měřená na černém panelu uvnitř ohraničené plochy, umístěném na stejné úrovni jako vzorky, musí být 50 °C ± 5 °C. Pro zajištění rovnoměrného osvětlení se vzorky musí kolem zdroje vyzařování otáčet rychlostí 1 až 5 min-1.
 Vzorky se ostřikují destilovanou vodou o vodivosti nižší než 1 mS/m a teplotě 23 °C ± 5 °C, a to v tomto cyklu:
 ostřikování: 5 minut; sušení: 25 minut.
 3.2.2
 Odolnost vůči chemickým činidlům
 Po zkoušce popsané v bodě 3.2.1 a měření provedeném podle bodu 3.2.3.1 níže se vnější povrch těchto tří vzorků ošetří způsobem popsaným v bodě 3.2.2.2 směsí, jejíž složení je uvedeno v bodě 3.2.2.1.
 3.2.2.1
 Zkušební směs
 Zkušební směs se skládá z 61,5 % n-heptanu, 12,5 % toluenu, 7,5 % ethyltetrachloridu, 12,5 % trichlorethylenu a 6 % xylenu (v % objemových).
 3.2.2.2
 Nanesení zkušební směsi
 Bavlněná tkanina (podle normy ISO 105) se ve směsi popsané v bodě 3.2.2.1 smočí tak, aby se jí nasytila, a do 10 sekund se směs začne pomocí tkaniny po dobu 10 minut nanášet na vnější povrch vzorku pod tlakem 50 N/cm(2), což na zkušebním povrchu 14 x 14 mm odpovídá síle 100 N.
 Během těchto 10 minut se tkanina opětovně smáčí ve směsi tak, aby složení nanášené tekutiny soustavně odpovídalo předpisu pro zkušební směs.
 Během nanášení je možno kompenzovat tlak nanášení na vzorek, aby se předešlo jeho popraskání.
 3.2.2.3
 Čištění
 Po nanesení zkušební směsi se vzorky na vzduchu osuší a pak se omyjí roztokem podle bodu 3.4.1. (Odolnost vůči čisticím prostředkům) při 23 °C ± 5 °C.
 Potom se vzorky při teplotě 23 °C ± 5 °C pečlivě opláchnou destilovanou vodou o obsahu nečistot nejvýše 0,2 % a otřou se měkkou tkaninou.
 3.2.3
 Výsledky
 3.2.3.1
 Po zkoušce odolnosti vůči atmosférickým vlivům musí být vnější povrch vzorků bez jakýchkoli trhlin, škrábanců, naštípnutí a deformací a průměrná změna propustnosti měřená na třech vzorcích postupem uvedeným v dodatku 2 k této příloze