text:
kategorie osob může každý členský stát sám rozhodnout, zda uloží občanům Samoy vízovou povinnost, či zda je od této povinnosti osvobodí v souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 539/2001 (2).
 U této kategorie osob může Samoa v souladu se svým vnitrostátním právem sama rozhodnout, zda uloží občanům každého jednotlivého členského státu vízovou povinnost, či zda je od této povinnosti osvobodí.
 3. Zrušení vízové povinnosti stanovené touto dohodou se uplatňuje, aniž jsou dotčeny právní předpisy smluvních stran týkající se podmínek pro vstup a krátkodobý pobyt. Členské státy a Samoa si vyhrazují právo odepřít vstup na svá území a krátkodobý pobyt na těchto územích, není-li splněna jedna nebo více těchto podmínek.
 4. Zrušení vízové povinnosti platí bez ohledu na dopravní prostředek použitý k překročení hranic smluvních stran.
 5. Záležitosti, na které se tato dohoda nevztahuje, se řídí právem Evropské unie, vnitrostátním právem členských států a vnitrostátním právem Samoy.
 Článek 4
 Délka pobytu
 1. Občané Evropské unie mohou pobývat na území Samoy po dobu nejvýše 90 dnů během jakéhokoli období 180 dnů.
 2. Občané Samoy mohou pobývat na území členských států uplatňujících schengenské acquis v plném rozsahu po dobu nejvýše 90 dnů během jakéhokoli období 180 dnů. Tato doba se počítá bez ohledu na délku pobytu v těch členských státech, které dosud schengenské acquis v plném rozsahu neuplatňují.
 Občané Samoy mohou pobývat na území každého z členských států, které dosud schengenské acquis v plném rozsahu neuplatňují, po dobu nejvýše 90 dnů během jakéhokoli období 180 dnů, bez ohledu na dobu pobytu vypočtenou pro území členských států uplatňujících schengenské acquis v plném rozsahu.
 3. Touto dohodou není dotčena možnost, aby Samoa a členské státy v souladu se svým vnitrostátním právem a právem Evropské unie prodloužily tuto délku pobytu na dobu delší než 90 dnů.
 Článek 5
 Územní působnost
 1. Pro Francouzskou republiku se tato dohoda vztahuje pouze na její evropské území.
 2. Pro Nizozemské království se tato dohoda vztahuje pouze na jeho evropské území.
 Článek 6
 Smíšený výbor pro správu dohody
 1. Smluvní strany zřídí odborný smíšený výbor (dále jen „výbor“) složený ze zástupců Evropské unie a Samoy. Evropskou unii zastupuje Evropská komise.
 2. Výbor plní mimo jiné tyto úkoly:
 a)
 sleduje provádění této dohody;
 b)
 navrhuje změny této dohody nebo dodatky k ní;
 c)
 urovnává spory vyplývající z výkladu či uplatňování této dohody.
 3. Výbor se svolává podle potřeby na žádost jedné ze smluvních stran.
 4. Výbor přijme svůj jednací řád.
 Článek 7
 Vztah mezi touto dohodou a stávajícími dvoustrannými dohodami o zrušení vízové povinnosti mezi členskými státy a Samoou
 Tato dohoda má přednost před ustanoveními každé dvoustranné dohody či ujednání uzavřeného mezi jednotlivými členskými státy a Samoou, pokud upravují záležitosti spadající do působnosti této dohody.
 Článek 8
 Závěrečná ustanovení
 1. Smluvní strany ratifikují nebo schválí tuto dohodu v souladu se svými vnitřními postupy a tato dohoda vstoupí v platnost prvním dnem druhého měsíce po datu pozdějšího z obou oznámení, jimiž se smluvní strany o dokončení těchto postupů vzájemně uvědomí.
 Tato dohoda se provádí prozatímně ode dne svého podpisu.


text:
2. Tato dohoda se uzavírá na dobu neurčitou, pokud nebude vypovězena v souladu s odstavcem 5.
 3. Tuto dohodu lze měnit písemnou dohodou smluvních stran. Změny vstupují v platnost poté, co si smluvní strany vzájemně oznámily dokončení svých vnitřních postupů nezbytných k tomuto účelu.
 4. Každá smluvní strana může pozastavit uplatňování této dohody zcela nebo zčásti, zejména z důvodů veřejného pořádku, ochrany národní bezpečnosti nebo ochrany veřejného zdraví, nedovoleného přistěhovalectví nebo při opětovném zavedení vízové povinnosti kteroukoli ze smluvních stran. Rozhodnutí o pozastavení musí být doručeno druhé smluvní straně nejpozději dva měsíce před zamýšleným nabytím účinnosti. Smluvní strana, která pozastavila uplatňování této dohody, bezodkladně uvědomí druhou smluvní stranu, jakmile důvody pozastavení pominou, a pozastavení zruší.
 5. Každá smluvní strana může tuto dohodu vypovědět písemným oznámením druhé smluvní straně. Dohoda pozbývá platnosti 90 dnů po dni jeho doručení.
 6. Samoa může pozastavit či ukončit uplatňování této dohody pouze ve vztahu ke všem členským státům.
 7. Evropská unie může pozastavit či ukončit uplatňování dohody pouze ve vztahu ke všem členským státům.
 Sepsáno ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 Съставено в Брюксел на двадесет и осми май две хиляди и петнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el veintiocho de mayo de dos mil quince.
 V Bruselu dne dvacátého osmého května dva tisíce patnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende maj to tusind og femten.
 Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten Mai zweitausendfünfzehn.
 Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta maikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Μαΐου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.
 Done at Brussels on the twenty eighth day of May in the year two thousand and fifteen.
 Fait à Bruxelles, le vingt huit mai deux mille quinze.
 Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset osmog svibnja dvije tisuće petnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì ventotto maggio duemilaquindici.
 Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit astotajā maijā.
 Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gegužės dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év május havának huszonnyolcadik napján.
 Magħmul fi Brussell, fit-tmienja u għoxrin jum ta' Mejju tas-sena elfejn u ħmistax.
 Gedaan te Brussel, de achtentwintigste mei tweeduizend vijftien.
 Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego maja roku dwa tysiące piętnastego.
 Feito em Bruxelas, em vinte e oito de maio de dois mil e quinze.
 Întocmit la Bruxelles la douăzeci și opt mai două mii cincisprezece.
 V Bruseli dvadsiateho ôsmeho mája dvetisícpätnásť.
 V Bruslju, dne osemindvajsetega maja leta dva tisoč petnajst.
 Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.
 Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde maj tjugohundrafemton.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Независима държава Самоа
 Por el Estado Independiente de Samoa
 Za Nezávislý stát Samoa
 For Den Uafhængige Stat Samoa
 Für den Unabhängigen Staat Samoa
 Samoa Iseseisvusriigi nimel
 Για το Ανεξάρτητο Κράτος της Σαμόα
 For the Independent State of Samoa
 Pour l'État indépendant du Samoa
 Za Nezavisnu Državu Samou
 Per lo Stato indipendente di Samoa
 Samoa Neatkarīgās Valsts vārdā –
 Samoa Nepriklausomosios Valstybės vardu
 A Szamoai Független Állam részéről
 Għall-Istat Indipendenti ta' Samoa
 Voor de Onafhankelijke Staat Samoa
 W imieniu Niezależnego Państwa Samoa
 Pelo Estado Independente de Samoa
 Pentru Statul Independent Samoa
 Za Samojský nezávislý štát
 Za Neodvisno državo Samoo
 Samoan itsenäisen valtion puolesta
 För Självständiga staten Samoa
 (1) Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 67.
 (2) Nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1).
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ S OHLEDEM NA ISLAND, NORSKO, ŠVÝCARSKO A LICHTENŠTEJNSKO
 Smluvní strany berou na vědomí těsný svazek mezi Evropskou unií a Norskem, Islandem, Švýcarskem a Lichtenštejnskem, zejména na základě dohod ze dne 18. května 1999 a 26. října 2004 o přidružení těchto zemí k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis.
 Za těchto okolností je žádoucí, aby orgány Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska na jedné straně a Samoy na straně druhé bezodkladně uzavřely dvoustranné dohody o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty za podobných podmínek, jaké stanoví tato dohoda.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O VÝKLADU KATEGORIE „OSOBY CESTUJÍCÍ ZA ÚČELEM VÝKONU VÝDĚLEČNÉ ČINNOSTI“ PODLE ČL. 3 ODST. 2 TÉTO DOHODY
 Aby byl zajištěn jednotný výklad, dohodly se smluvní strany, že pro účely této dohody kategorie „osoby cestující za účelem výkonu výdělečné činnosti“ zahrnuje osoby vstupující na území druhé smluvní strany za účelem výkonu placeného zaměstnání nebo odměňované činnosti jako zaměstnanci nebo poskytovatelé služeb.
 Tato kategorie by neměla zahrnovat:
 —
 obchodníky, tj. osoby cestující za účelem obchodních jednání (které nejsou zaměstnány v zemi druhé smluvní strany),
 —
 sportovce a umělce vykonávající činnost na jednorázovém základě,
 —
 novináře vyslané sdělovacími prostředky země, kde mají pobyt, a
 —
 interní stážisty vyslané v rámci společnosti.
 Provádění tohoto prohlášení bude v rámci svých povinností, stanovených v článku 6 této dohody, sledovat smíšený výbor, který může navrhovat změny, pokud je bude na základě zkušeností smluvních stran považovat za nezbytné.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O VÝKLADU DOBY 90 DNŮ BĚHEM JAKÉHOKOLI OBDOBÍ 180 DNŮ UVEDENÉ V ČLÁNKU 4 TÉTO DOHODY
 Smluvní strany se dohodly, že dobou nejvýše 90 dnů během jakéhokoli období 180 dnů podle článku 4 této dohody se rozumí nepřetržitý pobyt nebo několik po sobě jdoucích návštěv, jejichž trvání během jakéhokoli období 180 dnů nepřekročí 90 dnů.
 Slovo „jakýkoli“ znamená, že se uplatní „pohyblivé“ referenční období 180 dnů a zpětně se započítá každý den pobytu v posledním období 180 dnů, aby se ověřilo, že je i nadále splňován požadavek 90 dnů v jakémkoli období 180 dnů. To znamená mimo jiné,


text:
že nepřítomnost po dobu 90 po sobě jdoucích dnů opravňuje k novému pobytu v délce až 90 dnů.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O INFORMOVÁNÍ OBČANŮ O DOHODĚ O ZRUŠENÍ VÍZOVÉ POVINNOSTI
 Uznávajíce důležitost, jakou má transparentnost pro občany Evropské unie a Samoy, se smluvní strany dohodly, že zajistí úplné informování občanů o obsahu dohody o zrušení vízové povinnosti a jejích důsledcích i o souvisejících otázkách, jako jsou podmínky vstupu.


text:
 9.3.2006
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 70/52
 ROZHODNUTÍ VÝBORU VELVYSLANCŮ AKT–ES č. 5/2004
 ze dne 17. prosince 2004
 o finančním nařízení pro Středisko pro rozvoj podnikání
 (2006/192/ES)
 VÝBOR VELVYSLANCŮ AKT–ES,
 s ohledem na Dohodu o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1) (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 2 odst. 6 přílohy III této dohody,
 s ohledem na vnitřní dohodu ze dne 12. září 2000 mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování a správě pomoci Společenství v rámci finančního protokolu k dohodě,
 s ohledem na finanční nařízení pro devátý Evropský rozvojový fond (9. ERF),
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Výbor velvyslanců by měl po podepsání dohody stanovit finanční nařízení pro Středisko pro rozvoj podnikání (dále jen „středisko“).
 (2)
 Výbor velvyslanců by měl stanovit postupy pro přijetí rozpočtu střediska,
 ROZHODL TAKTO:
 I. OBECNÉ ZÁSADY
 ZÁSADY JEDNOTNOSTI, SPRÁVNOSTI ROZPOČTU, VYROVNANOSTI A ZÚČTOVACÍ JEDNOTKY
 Článek 1
 1. Všechny položky příjmů a výdajů střediska se zahrnou do odhadů založených na ročním pracovním programu, v němž jsou zohledněny náklady a který je vypracován pro každý rozpočtový rok, a uvedou se v rozpočtu.
 2. Příjmy a výdaje uvedené v rozpočtu musí být vyrovnané.
 Článek 2
 Rozpočet se sestavuje a plní v eurech a účty se předkládají v eurech. Avšak pro účely pokladní správy je účetní, a v případě zálohových účtů správce zálohových účtů, oprávněn provádět operace v národních měnách zemí AKT a EU.
 Článek 3
 1. Příjmy zahrnují příspěvek ERF, částky vyměřené jako daně z platů, mezd a jiných požitků vyplacených střediskem, jakož i různé jiné příjmy.
 2. Příjmy zahrnují příspěvky do rozpočtu střediska od jiných dárců.
 3. Podle čl. 4 odst. 3 svých stanov a jednacího řádu může středisko rovněž spravovat jménem třetích stran prostředky určené pro provádění činností stanovených v dohodě. Finanční pravidla pro správu těchto prostředků jsou stanovena v článku 37 tohoto finančního nařízení.
 Článek 4
 Odhady výdajů zahrnují provozní výdaje a výdaje na intervence. Tyto výdaje se musí jednoznačně rozlišovat.
 ZÁSADA ROČNÍHO ROZPOČTU
 Článek 5
 1. Rozpočtový rok začíná 1. ledna a končí 31. prosince.
 2. Položky zapsané do rozpočtu se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku.
 a)
 Avšak položky závazků řádně přidělené během rozpočtového roku, ale neuhrazené do 31. prosince téhož roku, se automaticky přenášejí pouze do následujícího rozpočtového roku. Takto přenesené položky musí být v účtech za běžný rok zřetelně označeny.
 b)
 Za určitých podmínek platných pro dlouhodobé projekty může ředitel schválit přenos položek do druhého po sobě jdoucího roku. Takto přenesené položky musí být v účetnictví označeny. Ředitel však musí o svém rozhodnutí informovat správní radu na jejím příštím zasedání.
 c)
 Na konci každého finančního protokolu dohody se veškeré přidělené, avšak dosud neuhrazené položky automaticky přenášejí do následujícího finančního protokolu k dohodě. Přidělené, avšak ke konci dohody dosud neuhrazené položky se přenášejí, avšak pouze během přechodného období mezi touto dohodou a dohodou následující nebo případně během dvanáctiměsíčního likvidačního období.
 d)
 Podle pravidel


text:
platných pro sestavování rozpočtu jsou položky rozpočtu, které ke konci rozpočtového roku propadnou, opět dostupné pro následující rozpočty.
 3. Není-li na začátku rozpočtového roku rozpočet s konečnou platností schválen, ředitel za účelem zajištění kontinuity činností střediska postupem podle tohoto finančního nařízení schválí závazek měsíčních administrativních a provozních výdajů, potvrdí jejich schválení a schválí jejich platbu. Tyto měsíční výdaje pro běžný rok však nesmějí překročit jednu dvanáctinu odpovídajících položek schválených v rámci příslušných článků pro předchozí rozpočtový rok.
 ZÁSADA ŘÁDNÉHO FINANČNÍHO ŘÍZENÍ
 Článek 6
 1. Použití položek rozpočtu musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. v souladu se zásadami hospodárnosti, účinnosti a efektivity.
 2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby prostředky použité střediskem při provádění jeho činností byly k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.
 Zásada účinnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými prostředky a dosaženými výsledky.
 Zásada efektivity se týká dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků.
 3. Pro všechny oblasti činností, na které se rozpočet vztahuje, jsou stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, odpovídající a časově vymezené cíle. Dosažení těchto cílů se sleduje pomocí výkonnostních ukazatelů pro každou činnost a ředitel předává příslušné informace správní radě. Tyto informace se předávají každoročně nejpozději s dokumenty přiloženými k předběžnému návrhu rozpočtu a měly by být předávány spolu s dokumenty předkládanými Komisi, které odůvodňují roční částku požadovanou střediskem z ERF.
 4. Pro zdokonalení rozhodovacího procesu provádí středisko pravidelné hodnocení ex ante a ex post, týkající se programů nebo činností v souladu s víceletým programem hodnocení, který se stanoví po dohodě s Komisí. Výsledky hodnocení se zahrnou do dokumentů předkládaných Komisi, kterými se odůvodňují roční částky požadované střediskem z ERF.
 II. SESTAVOVÁNÍ ROZPOČTU
 Článek 7
 1. Ředitel sestavuje návrh ročního pracovního programu a související rozpočet v rámci celkového rozpočtu přiděleného středisku finančním protokolem a zvýšeného o příspěvky od jiných dárců a na základě pokynů uvedených ve strategii schválené výborem. Tento návrh se předloží správní radě nejpozději do 15. července roku předcházejícího roku jeho provádění.
 Roční pracovní program a související rozpočet schvaluje správní rada do 31. července a předkládá jej k přijetí Výboru velvyslanců. Rozpočet se předkládá Komisi Evropských společenství (dále jen „Komise“), která zahájí platné postupy Společenství pro příděl prostředků požadovaných z ERF na základě zvláštního přídělu stanoveného pro tento účel.
 2. Rozpočet je k dispozici pro položku závazků až od dne, v němž příslušný orgán Společenství přijme finanční rozhodnutí ohledně příspěvku požadovaného z ERF. Středisko bude o tomto rozhodnutí informováno.
 3. Podmínky platné pro příspěvek z ERF se stanoví finanční dohodou podepsanou mezi střediskem a Komisí.
 4. Do rozpočtu se zahrnou přiměřené odhady příjmů od jiných dárců.
 Článek 8
 1. Data platby příspěvku z ERF se stanoví ve finanční dohodě uvedené v čl. 7 odst. 3. Příspěvek z předchozích rozpočtových let představující propadlé rozpočtové položky se odečte.
 2. Rozpočet se dále člení na hlavy (rozpočtové tituly), kapitoly, články a body podle povahy nebo účelu příjmu nebo výdaje.
 Článek 9
 Bude-li to nutné, ředitel předloží návrh dodatkového nebo opravného rozpočtu, který bude přezkoumán a


text:
schválen ve stejné formě a stejným postupem jako rozpočet obsahující původní odhady.
 III. PLNĚNÍ ROZPOČTU
 Článek 10
 1. Ředitel plní rozpočet na vlastní odpovědnost v souladu se zásadami stanovenými v oddílu I a v mezích schválených položek. Ředitel podává zprávu správní radě o správě rozpočtu.
 2. Schválené položky se použijí v souladu se zásadami a pravidly stanovenými v tomto finančním nařízení a zejména v souladu se zásadou řádného finančního řízení definovanou v článku 6.
 Článek 11
 1. Žádný příjem ani výdaj nesmí být uskutečněn, pokud není zaznamenán do příslušného článku v rozpočtu.
 Žádný výdaj nesmí být přijat jako závazek nebo schválen nad rámec prostředků, které byly schváleny pro příslušný rozpočtový rok nebo přeneseny z předchozích rozpočtových let.
 2. Příjmy a výdaje se do účtů zanesou v plné výši bez jakýchkoli vzájemných úprav.
 —
 Odchylně od tohoto pravidla se od schválených částek odečte toto:
 a)
 peněžní pokuty uložené smluvní straně;
 b)
 opravy omylem zaplacených částek, které je možné provést odečtením, pokud je provedeno následné potvrzení v kapitole, článku a rozpočtovém roce, v nichž byla provedena nadměrná platba;
 c)
 hodnota vozidel, vybavení a zařízení obdržených částečnou výměnou při pořízení nových položek stejného druhu; jako pořizovací náklady pro ocenění inventárního soupisu majetku se zaúčtuje čistá pořizovací cena.
 —
 Odchylně od tohoto pravidla mohou být znovu využity:
 a)
 náhrady omylem zaplacených částek;
 b)
 přijaté platby pojistného plnění;
 c)
 výnosy z prodeje vyřazených a následně nahrazených vozidel, vybavení a zařízení;
 d)
 výnosy z prodeje publikací střediska.
 Článek 12
 1. O převodech z jedné hlavy do druhé rozhoduje ředitel, pokud se nejedná o převody z článků nebo do článků týkajících se služebních požitků zaměstnanců. Ředitel o svém rozhodnutí informuje správní radu na jejím příštím zasedání.
 O převodech z jedné hlavy do druhé, pokud jde o články týkající se služebních požitků zaměstnanců, rozhoduje správní rada na základě návrhu ředitele.
 2. O převodech z jedné kapitoly do druhé a v rámci kapitol rozhoduje ředitel, který odpovídajícím způsobem informuje správní radu.
 Článek 13
 Příjmy střediska budou převedeny na jeden nebo více účtů zřízených na jméno střediska.
 IV. ÚTVAR FINANČNÍ KONTROLY
 Článek 14
 1. Útvar finanční kontroly zahrnuje finančního kontrolora a případně jednoho nebo více pomocných kontrolorů, kteří musí mít zkušenosti v oblasti finančních nařízení pro mezinárodní organizace.
 2. Kontrolor je pro administrativní účely podřízen přímo řediteli a pomocní kontroloři jsou podřízeni přímo kontrolorovi.
 3. Kontrolor a pomocní kontroloři jsou jmenováni správní radou. Kontrolor a pomocní kontroloři jsou vázáni platným služebním řádem. Veškerá opatření týkající se disciplinárních sankcí, postavení mimo službu, ukončení zaměstnaneckého poměru nebo soudních řízení však musí být potvrzena správní radou, která se opírá o řádně odůvodněný návrh ředitele.
 4. Před schválením jakékoli operace schvalující osobou musí útvar finanční kontroly ověřit provozní a finanční aspekty. Účelem tohoto ověření je zejména posoudit:
 a)
 řádnost výdajů a jejich soulad s příslušnými předpisy;
 b)
 uplatňování zásady řádného finančního řízení uvedené v článku 6.
 Výsledkem ověření je udělení nebo odmítnutí souhlasu.
 Útvar finanční kontroly odmítne schválení, pokud má za to, že výše uvedené podmínky nebyly splněny. V každém případě, kdy je schválení


text:
odmítnuto, vypracuje útvar finanční kontroly písemné stanovisko uvádějící všechny důvody pro odmítnutí schválení a uvědomí ředitele.
 Ředitel může řádně odůvodněným rozhodnutím přijatým na jeho výhradní odpovědnost zrušit takové odmítnutí, s výjimkou případů, kdy existují pochybnosti o dostupnosti rozpočtových položek. Toto rozhodnutí je konečné a závazné a je pro informaci sdělováno útvaru finanční kontroly. Ředitel musí o veškerých takových rozhodnutích písemně informovat správní radu na jejím příštím zasedání.
 Útvar finanční kontroly má přístup ke všem podkladům a ke všem ostatním dokumentům týkajícím se výdajů a příjmů, které mají být ověřeny. Útvar finanční kontroly může provádět ověření na místě.
 5. Kontrolor a pomocní kontroloři plní své povinnosti zcela nezávisle. Kontrolor a pomocní kontroloři nesmí přijímat žádné příkazy ani být jakkoli omezováni při plnění svých povinností, které jim byly stanoveny tímto finančním nařízením v důsledku jejich jmenování.
 6. Ředitel může útvar finanční kontroly požádat o zaujetí stanoviska k otázkám týkajícím se analýzy, organizace nebo zlepšení vnitřních postupů střediska. Ředitel může útvar finanční kontroly rovněž požádat, aby provedl ověření dokumentů a případná ověření na místě s cílem zkontrolovat, zda operace financované z rozpočtu byly provedeny správně.
 7. Na konci každého rozpočtového roku a nejpozději do 30. dubna následujícího roku vypracuje útvar finanční kontroly zprávu o činnosti, v níž zaujme své stanovisko k finančnímu řízení a k plnění rozpočtu. Útvar finanční kontroly předloží svou zprávu řediteli, který ji postoupí se svým případným komentářem správní radě na jejím příštím zasedání.
 Článek 15
 Externí auditoři uvedení v článku 27 zaujmou nezávislá stanoviska ke kvalitě řídících a kontrolních systémů.
 V. SPRÁVA ROZPOČTU
 Článek 16
 1. Rozpočet střediska je spravován podle zásady, že schvalující osoby a účetní jsou různé fyzické osoby.
 2. Funkce schvalující osoby, kontrolora a účetního jsou vzájemně neslučitelné.
 3. Rozpočtové položky jsou spravovány schvalující osobou, která je jako jediná oprávněna přijímat závazky ohledně výdajů, rozhodovat o nárocích, které mají být vybrány, a vydávat inkasní a platební příkazy. Inkasní a platební operace provádí účetní.
 Článek 17
 1. Veškerým opatřením, jež by mohla vést k výdajům splatným střediskem, musí předcházet návrh závazku ze strany schvalující osoby. Návrh společně s původními podklady se zasílá útvaru finanční kontroly pro předběžné ověření.
 2. Pro opakované výdaje může být přijat prozatímní závazek.
 3. O závazcích a platebních příkazech se musí vést účetní záznam.
 Článek 18
 1. Účelem potvrzení výdaje schvalující osobou je:
 a)
 ověřit existenci práv věřitele;
 b)
 určit nebo ověřit existenci a výši dluhu a
 c)
 ověřit podmínky splatnosti pohledávky.
 2. Potvrzení jakýchkoli výdajů podléhá předložení podkladů, z nichž vyplývá nárok věřitele a které případně potvrzují poskytnuté služby.
 Článek 19
 1. Schválení je úkon, kterým schvalující osoba vydáním platebního příkazu dává účetnímu pokyn k uhrazení položky výdajů, kterou schvalující osoba potvrdila.
 2. K platebnímu příkazu musí být přiloženy původní podklady, na nichž je potvrzen nebo k nimž je přiložen souhlas schvalující osoby potvrzující, že částky, jež mají být zaplaceny, jsou správné, že zboží bylo přijato nebo že služby byly provedeny.
 3. Namísto původních dokumentů mohou být v některých případech přijaty kopie podkladů potvrzené schvalující osobou jako ověřené opisy.
 4. Platební příkazy


text:
se zasílají útvaru finanční kontroly pro předběžné ověření.
 Článek 20
 1. Zaplacení je posledním úkonem, kterým středisko splní své závazky vůči věřitelům.
 2. Platbu provádí účetní v mezích dostupných prostředků.
 3. V případě závažnější chyby nebo pokud je platnost splnění závazků napadnuta nebo nejsou-li dodrženy formality předepsané tímto finančním nařízením, informuje účetní neprodleně schvalující osobu a útvar finanční kontroly. Ředitel může písemně a na vlastní odpovědnost nařídit, aby byla platba provedena. O veškerých takových rozhodnutích informuje ředitel písemně správní radu na jejím příštím zasedání.
 Článek 21
 1. Platby se zpravidla provádějí prostřednictvím bankovního účtu, nejlépe bankovním převodem, nebo pokud pro to existují dobré důvody, šekem. Operace se vyjadřují v eurech. Ve výjimečných případech, pokud je to vhodné, se může použít jiná měna.
 2. Šeky a bankovní převody nesou dva podpisy, z nichž jeden musí být podpis účetního.
 3. V řádně odůvodněných případech může ředitel povolit platby v hotovosti. Takové platby se provádějí proti potvrzení.
 4. Pokud nejsou použity aktuální směnné kursy, použijí se pro výpočet plateb, které mají být provedeny v eurech, nebo příjmů, které mají být obdrženy v místních měnách zemí AKT, přepočítací kursy platné k prvnímu pracovnímu dni v měsíci, do něhož spadá skutečné datum operace zaznamenané Evropskou centrální bankou.
 Článek 22
 1. Pro platby některých kategorií výdajů je možné podle podmínek stanovených střediskem zřídit zálohové účty.
 2. Veškerá rozhodnutí o povolení zálohových účtů přijímá ředitel na základě návrhu zaměstnance, který má případ na starosti. Před předložením řediteli musí být každý návrh schválen účetním a odsouhlasen útvarem finanční kontroly.
 3. V každém rozhodnutí se uvádí:
 —
 jméno správce zálohových účtů,
 —
 odpovědnost takto určeného správce,
 —
 maximální částka zálohy,
 —
 doba používání zálohy,
 —
 způsob předložení podkladů a lhůta pro jejich předložení,
 —
 povaha a maximální částka každé výdajové položky.
 4. Každé zálohové platbě musí rovněž předcházet závazek.
 5. Schvalující osoba a účetní přijmou všechny nezbytné kroky, aby zajistili, že povolené zálohy se uvolní ve správné výši a v rámci přiměřené lhůty.
 Článek 23
 1. Schvalující osobou pro položky zapsané v rozpočtu střediska je ředitel.
 2. Ředitel může některými ze svých povinností pověřit sobě podřízené zaměstnance. V každém rozhodnutí o pověření k výkonu pravomocí uvede dobu trvání a rozsah pověření k jednání jako schvalující osoba.
 3. Ředitel může pověřit vhodné pečlivě vybrané třetí osoby plněním některých povinností souvisejících s prováděním.
 Článek 24
 1. Účetního jmenuje ředitel se souhlasem správní rady.
 2. Účetní odpovídá v rámci střediska za:
 a)
 řádné provádění plateb, inkaso příjmů a vybírání zjištěných pohledávek;
 b)
 přípravu a předkládání účtů v souladu s článkem 26;
 c)
 vedení účtů v souladu s článkem 26;
 d)
 používání účetních pravidel a metod v souladu s článkem 26 a účtové osnovy v souladu s předpisy přijatými účetním Komise;
 e)
 stanovení a potvrzení platnosti účetních systémů a případně potvrzení platnosti systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytnutí nebo odůvodnění účetních údajů;
 f)
 správu pokladny.
 3. Veškeré informace poskytující pravdivý obraz o aktivech střediska a plnění rozpočtu, které jsou nezbytné k sestavování účtů, získává účetní od schvalující osoby, která zaručuje jejich


text:
spolehlivost.
 4. S výhradou odstavce 5 tohoto článku a článku 22 je účetní jako jediný oprávněn spravovat hotovost a jiná aktiva. Účetní odpovídá za jejich úschovu.
 5. Pokud je to nezbytně nutné pro plnění jeho povinností, může účetní pověřit některými úkoly podřízené zaměstnance, na které se vztahuje služební řád.
 6. V pověřovacím aktu jsou uvedeny úkoly, které byly podřízeným zaměstnancům svěřeny, jakož i jejich práva a povinnosti.
 Článek 25
 1. Inkaso jakékoli částky splatné ve prospěch střediska musí vést k vydání inkasního příkazu schvalující osobou. Inkasní příkazy se předkládají útvaru vnitřní kontroly pro předběžné ověření.
 2. Účetní přebírá odpovědnost za inkasní příkazy, které mu předala schvalující osoba.
 3. Na každou platbu v hotovosti přijatou účetním nebo správcem zálohových účtů musí být vydáno potvrzení.
 VI. ÚČETNICTVÍ, FINANČNÍ VÝKAZY, AUDIT, ÚČETNÍ DVŮR, OLAF (EVROPSKÝ ÚŘAD PRO BOJ PROTI PODVODŮM)
 Článek 26
 1. Účty jsou vedeny v eurech podvojným způsobem a podle kalendářního roku. Účty uvádí všechny příjmy a výdaje od 1. ledna do 31. prosince každého roku a zahrnují původní podklady.
 Na konci rozpočtového roku se účty uzavřou, aby bylo možné sestavit finanční výkazy střediska.
 2. Zápisy jsou prováděny na základě účetního systému obsahujícího klasifikaci rozpočtových položek, jež zřetelně rozlišuje mezi účty, které umožňují sestavit rozvahu, a těmi, které umožňují sestavit závěrečný účet. Tyto zápisy je možné zaznamenávat do počítačového systému, který umožní sestavení celkového měsíčního zůstatku. Všechny zálohy se zanesou na prozatímní účet a zúčtují se nejpozději na konci následujícího rozpočtového roku, s výjimkou stálých záloh.
 3. Středisko může používat elektronické zpracování dat, pokud takový systém podle společného mínění schvalující osoby, kontrolora a účetního poskytuje záruky splnění požadavků na bezpečnost.
 4. Zvláštní účty vedené pro prostředky spravované jménem třetích osob podle článku 37 se konsolidují v rozvaze a v závěrečném účtu střediska.
 5. Středisko sestaví rozvahu a závěrečný účet nejpozději do 31. března roku N + 1.
 V rozvaze se uvádějí aktiva a pasiva střediska k 31. prosinci roku N.
 Závěrečný účet zahrnuje:
 a)
 tabulku příjmů obsahující:
 —
 očekávané příjmy z ERF na základě schválených závazků běžného roku a závazků přenesených z předchozích let,
 —
 skutečné příjmy z daní z mezd a z přijatých úroků,
 —
 jiné skutečné příjmy;
 b)
 tabulku výdajů obsahující:
 —
 skutečné platby závazků za daný rok přenesené z předchozích rozpočtových let,
 —
 skutečné platby nebo závazky k tíži rozpočtu na rok N,
 —
 souhrnnou tabulku uvádějící skutečné platby za nábytek, zařízení a jiné položky inventárního soupisu,
 —
 schválené závazky, které mají být přeneseny do následujícího rozpočtového roku;
 c)
 poznámky k finančním výkazům obsahující:
 —
 uplatněné účetní zásady,
 —
 souhrnné tabulky přidělených, uhrazených, zrušených nebo přenesených položek pro předchozí roky a pro běžný rok,
 —
 podrobné poznámky a výpočty k jednotlivým položkám finančních výkazů.
 6. Každé čtvrtletí se vypracuje výkaz uvádějící stav plnění běžného rozpočtu a využití přenesených položek; tento výkaz musí být potvrzen útvarem finanční kontroly a předává se správní radě.
 Článek 27
 1. Správní rada jmenuje na období tří let ze seznamu nejméně tří navržených společností mezinárodně uznávanou auditorskou společnost, která provede audit finančních výkazů střediska.


text:
Stejná auditorská společnost však nemůže být jmenována na více než tři po sobě jdoucí roky.
 2. Auditoři provádějí audit účetních knih a pokladní hotovosti, které se nacházejí ve středisku, ověřují, že inventární soupisy a rozvahy jsou sestaveny řádným způsobem, v dobré víře a v souladu s příslušnými účetními postupy, a zabezpečují správnost informací o účtech střediska.
 Účelem auditu je ověření legality a řádnosti příjmů a výdajů a kontrola řádného finančního řízení.
 Auditoři osvědčí, že finanční výkazy byly sestaveny řádným způsobem v souladu s mezinárodními účetními standardy a že podávají pravdivý a úplný obraz o finančním postavení střediska.
 3. Auditoři poskytují středisku rady v otázkách rizik tím, že vydávají nezávislá stanoviska ke kvalitě řídících a kontrolních systémů a doporučení pro zlepšení podmínek provádění operací a pro podporu řádného finančního řízení.
 Auditoři odpovídají za:
 a)
 posuzování vhodnosti a účinnosti vnitřních systémů řízení a výkonu střediska při provádění programů a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená a
 b)
 posuzování vhodnosti a kvality systémů vnitřní kontroly použitelných na každou operaci plnění rozpočtu.
 4. Auditoři vykonávají své úkoly ve všech činnostech a útvarech střediska. Mají úplný a neomezený přístup ke všem informacím potřebným k výkonu svých úkolů.
 5. Po skončení každého rozpočtového roku sestaví auditoři nejpozději do 30. června zprávu. Tato zpráva se předloží řediteli, který ji dále postoupí se svým případným komentářem správní radě. Správní rada poté postoupí zprávu výboru spolu se svými doporučeními.
 Na základě této zprávy a finančních výkazů udělí výbor řediteli absolutorium za plnění rozpočtu.
 Článek 28
 Komise, Účetní dvůr a OLAF mohou provádět kontroly finančních prostředků, které středisko obdrželo od ERF v souladu s finančním nařízením pro ERF. Účetní dvůr může provést kontrolu legality a řádnosti příjmů a výdajů, jakož i dodržování ustanovení dohody a ustanovení finančního nařízení pro 9. ERF.
 VII. ODPOVĚDNOST SCHVALUJÍCÍCH OSOB, ÚČETNÍHO, POMOCNÝCH ÚČETNÍCH A SPRÁVCŮ ZÁLOHOVÝCH ÚČTŮ
 Článek 29
 Schvalující osoby, které při zjištění nároku na úhradu pohledávky, vydání inkasních příkazů, přijetí výdajového závazku nebo podpisu platebního příkazu poruší toto finanční nařízení, se vystavují disciplinární a případně i finanční odpovědnosti. Totéž platí, pokud nevydají dokument stanovící pohledávku nebo pokud nevydají nebo bezdůvodně zdrží vydání inkasních příkazů. Tato odpovědnost se může uplatňovat pouze v případě, že porušení bylo schvalujícími osobami způsobeno úmyslně nebo vzniklo následkem jejich hrubé nedbalosti.
 Článek 30
 1. Účetní a pomocní účetní se vystavují disciplinární a případně i finanční odpovědnosti, pokud provedou platby a přitom poruší ustanovení článku 19.
 Vystavují se disciplinární a případně i finanční odpovědnosti, pokud dojde k jakékoli ztrátě nebo poškození svěřených peněz, aktiv a dokumentů a pokud taková ztráta nebo poškození byly způsobeny úmyslně nebo vznikly následkem hrubé nedbalosti.
 Za stejných podmínek nesou odpovědnost za řádné plnění příkazů, které obdrželi ve vztahu k používání a správě bankovních účtů, obzvláště pokud:
 a)
 přijmou nebo vyplatí částky, které neodpovídají částkám na inkasních nebo platebních příkazech, nebo
 b)
 uskuteční platby ve prospěch jiných osob než oprávněných příjemců.
 2. Správci zálohových účtů se vystavují disciplinární a případně i finanční odpovědnosti v těchto případech:
 a)
 pokud nemohou doložit platby, které provedli, řádnými


text:
podklady, nebo
 b)
 pokud uskuteční platby ve prospěch jiných osob než oprávněných příjemců.
 Správci zálohových účtů se vystavují disciplinární a případně i finanční odpovědnosti, pokud dojde k jakékoli ztrátě nebo poškození svěřených peněz, aktiv a dokumentů a pokud taková ztráta nebo poškození byly způsobeny úmyslně nebo vznikly následkem jejich hrubé nedbalosti.
 Článek 31
 1. Účetní, pomocní účetní a správci zálohových účtů musí být pojištěni proti rizikům spojeným s plněním svých příslušných povinností.
 Středisko hradí pojistné náklady s tím související. Středisko stanoví kategorie zaměstnanců vykonávajících funkci účetního, pomocných účetních a správců zálohových účtů, jakož i podmínky, za kterých hradí pojistné náklady uvedených zaměstnanců, kryjící rizika spojená s plněním jejich příslušných povinností.
 2. Účetnímu, pomocným účetním a správcům zálohových účtů se poskytují zvláštní příspěvky. Výše takových příspěvků se stanoví v nařízení vypracovaném střediskem. Částky odpovídající těmto příspěvkům se připíšou každý měsíc ve prospěch účtu otevřeného střediskem na jméno těchto zaměstnanců, aby se zřídil záruční fond za účelem krytí ztrát, za něž by daná osoba mohla odpovídat, pokud by taková ztráta nebyla kryta náhradami od pojišťovacích společností.
 Aktivní zůstatek na těchto záručních účtech se vyplatí daným osobám po skončení jejich jmenování do funkce účetního, pomocného účetního nebo správce zálohových účtů a poté, co obdrželi konečné absolutorium za správu uvedených účtů.
 3. Absolutorium uděluje účetnímu, pomocným účetním a správcům zálohových účtů ředitel na základě zprávy externích auditorů, a to do dvou let po skončení dotčeného rozpočtového roku.
 Článek 32
 Finanční a disciplinární odpovědnost schvalující osoby, účetního, pomocných účetních a správců zálohových účtů se stanoví v souladu se služebním řádem střediska.
 VIII. POSTUPY PŘI ZADÁVÁNÍ ZAKÁZEK A JINÁ USTANOVENÍ
 Článek 33
 Zadávání zakázek uzavíraných střediskem za účelem dodávky zboží a služeb se řídí ustanoveními tohoto článku, doplněnými v případě potřeby ustanoveními dohody a obecných nařízení přijatých na jejím základě Radou ministrů AKT–ES, a dále se řídí pravidly pro zadávání zakázek uvedenými ve finančním nařízení platném pro ERF; uchazeči tedy musí být státními příslušníky členských států Společenství nebo států AKT, s výjimkou řádně odůvodněných případů odsouhlasených ředitelem.
 V případě rozporu platí pravidla uvedená v bodě A.
 Pro účely tohoto článku platí tyto definice:
 1.
 „přímou dohodou“
 se rozumí postup, kterým středisko konzultuje uchazeče, jehož samo vybralo, a jímž sjednává podmínky smlouvy s tímto uchazečem;
 2.
 „zjednodušeným postupem“
 se rozumí postup bez předchozího zveřejnění oznámení a zadávacích podmínek, při kterém mohou podat nabídku pouze uchazeči (nejméně tři) vyzvaní střediskem;
 3.
 „vyjednávacím řízením“
 se rozumí postup bez předchozího zveřejnění oznámení a zadávacích podmínek, kterým středisko konzultuje uchazeče, jehož nebo jež samo vybralo, a jímž sjednává podmínky smlouvy s jedním nebo více uchazeči. Musí být splněna nejméně jedna z podmínek stanovených níže v bodě C 1 písm. e);
 4.
 „omezeným nabídkovým řízením bez zveřejnění oznámení“
 se rozumí postup, v němž nabídku reagující na zadávací podmínky vypracované střediskem mohou podat pouze uchazeči vyzvaní střediskem na základě jeho databáze dodavatelů;
 5.
 „omezeným nabídkovým řízením se zveřejněním oznámení“
 se rozumí postup, v němž nabídku reagující na zadávací podmínky zveřejněné střediskem mohou podat pouze uchazeči vyzvaní střediskem;
 6.
 „otevřeným nabídkovým řízením“
 se rozumí


text:
postup, v němž nabídku reagující na zadávací podmínky zveřejněné střediskem může podat jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo skupina takových osob.
 1.
 Smlouvy o dodávkách
 a)
 Smlouvy týkající se koupě nebo nájmu zásob, zařízení nebo movitého majetku se uzavřou po skončení otevřeného nabídkového řízení. Uchazeči musí být státními příslušníky členských států Společenství nebo států AKT, s výjimkou řádně odůvodněných případů odsouhlasených ředitelem.
 b)
 Smlouvy je možné uzavírat přímou dohodou (jednoduchá nabídka), pokud celková částka smlouvy nepřekročí 4 999 EUR.
 c)
 Smlouvy se uzavřou zjednodušeným postupem, přičemž se konzultují nejméně tři dodavatelé, pokud se celková částka smlouvy pohybuje v rozmezí od 5 000 EUR do 29 999 EUR.
 d)
 Smlouvy se uzavřou omezeným nabídkovým řízením s nejméně třemi uchazeči bez zveřejnění oznámení, pokud se celková částka smlouvy pohybuje v rozmezí od 30 000 EUR do 149 999 EUR.
 e)
 Smlouvy je možné uzavírat vyjednávacím řízením po souhlasu ředitele a na základě řádně odůvodněných podkladů, pokud částka smlouvy překročí 4 999 EUR a pokud nastane jedna nebo více následujících podmínek:
 —
 existují naléhavé důvody nesouvisející se střediskem,
 —
 existují konkrétní technické, řádně doložené důvody,
 —
 výrobky, služby nebo práce v rámci pomocných dodávek není možné z technických důvodů oddělit od hlavní smlouvy,
 —
 nabídkové řízení nevedlo k žádnému výsledku.
 Podmínky, za nichž je možné schválit odchylky uvedené v písmenu e), se stanoví vnitřní směrnicí vypracovanou správní radou, jež bude o takových rozhodnutích neprodleně informována.
 2.
 Smlouvy o poskytování služeb
 a)
 Smlouvy týkající se poskytování služeb se uzavřou po skončení omezeného nabídkového řízení s nejméně třemi uchazeči. Uchazeči musí být státními příslušníky členských států Společenství nebo států AKT, s výjimkou řádně odůvodněných případů odsouhlasených ředitelem.
 b)
 Smlouvy je možné uzavírat přímou dohodou, pokud celková částka služeb pro středisko nepřekročí 4 999 EUR.
 c)
 Smlouvy se uzavřou zjednodušeným postupem, přičemž se konzultují nejméně tři dodavatelé, pokud se celková částka služeb pro středisko pohybuje v rozmezí od 5 000 EUR do 199 999 EUR. V případě smluv v rozmezí mezi 150 000 EUR a 199 999 EUR se však musí uskutečnit konzultace na základě podrobných zadávacích podmínek.
 d)
 Smlouvy se uzavřou vyjednávacím řízením po souhlasu ředitele a na základě řádně odůvodněných podkladů, pokud částka smlouvy překročí 4 999 EUR a pokud nastane jedna nebo více podmínek stanovených v bodě C 1 písm. e).
 3.
 Dodavatel se vybere na základě nabídnuté ceny, prokázané odborné kvalifikace, odborných zkušeností, finančního zdraví a navržené časové lhůty pro splnění smlouvy.
 4.
 Smlouvy se vypracují výhradně v eurech.
 5.
 Pokud jsou služby uvedené v bodech 1 a 2 rozděleny do více smluv, musí se při používání tohoto článku vzít v úvahu celkové náklady na služby.
 6.
 Ve zvláštních případech může středisko organizováním zjednodušených postupů a nabídkových řízení pověřit externí subjekt, pokud za výběr kontaktovaných společností, vypracování zadávacích podmínek a výběr dodavatele odpovídá středisko, nebo – v případě společného financování – nese společnou odpovědnost středisko a ostatní subjekty podílející se na společném financování.
 Článek 34
 Středisko může finančně přispívat na iniciativy podniků, podnikatelů, zprostředkovatelů a dodavatelů služeb takto:
 1.
 středisko může přispívat


text:
na náklady na služby pro způsobilé projekty, u kterých je finanční a řídící odpovědnost povinností fyzické nebo právnické osoby, která má státní příslušnost členského státu Společenství nebo státu AKT a která předala středisku žádost o pomoc;
 2.
 středisko vyhodnotí náklady na služby, volbu dodavatelů, doklady o odborné kvalifikaci, odborných zkušenostech a finančním zdraví, časovou lhůtu pro provedení prací a očekávaný přínos programu navrženého příjemcem pomoci. Za tímto účelem použije středisko vážený seznam kritérií podobný seznamu, který používá Komise pro správu ERF, přizpůsobený potřebám střediska;
 3.
 pokud příjemce pomoci spolupracuje se subdodavateli, musí dodržovat ustanovení článku 33;
 4.
 smlouvy se vypracují výhradně v eurech;
 5.
 způsoby použití těchto příspěvků se stanoví vnitřní směrnicí.
 Článek 35
 1. Pro veškerý movitý a nemovitý majetek patřící středisku se vede stálý inventární soupis. Do inventárního soupisu se zanese pouze movitý majetek, jehož hodnota je nejméně 350 EUR. Na každé faktuře musí být před jejím zaplacením uvedeno inventární číslo.
 2. Každý prodej movitého majetku a zařízení, jejichž jednotková kupní hodnota převyšuje 1 000 EUR, musí být příslušným způsobem inzerován v souladu s vnitřní směrnicí, která bude vypracována ředitelem.
 3. Pokud je jakákoli položka majetku uvedená v inventárním soupisu prodána či vyřazena nebo pokud se zjistí, že chybí z důvodu ztráty nebo krádeže nebo z jakéhokoli jiného důvodu, vyhotoví se zápis podepsaný ředitelem a osobou odpovědnou za zařízení a potvrzený útvarem vnitřní kontroly.
 4. Středisko vede fyzický a účetní inventární soupis, který je pravidelně vzájemně odsouhlasen. Toto odsouhlasení je potvrzováno útvarem vnitřní kontroly.
 Článek 36
 Toto finanční nařízení platí v plném rozsahu v decentralizovaných strukturách střediska.
 IX. SPRÁVA JMÉNEM TŘETÍCH OSOB
 Článek 37
 1. Středisko může rovněž jménem třetích osob spravovat prostředky určené pro provádění činností stanovených v dohodě. Seznam těchto prostředků se uvede v příloze k rozpočtu střediska.
 2. Na správu uvedených prostředků se použije toto finanční nařízení.
 Správa ostatních prostředků uvolněných Komisí se však řídí finančními ustanoveními uvedenými v dohodě podepsané Komisí a střediskem. Pokud taková ustanovení neexistují, platí dále toto finanční nařízení.
 3. Řádné odhady výdajů financovaných těmito prostředky se rovněž uvedou v příloze k rozpočtu střediska. Provozní výdaje a výdaje na intervence se musí jednoznačně rozlišovat.
 4. Pro správu těchto prostředků jménem třetích osob se vedou zvláštní účty.
 5. Finanční výkazy za jednotlivé fondy spravované střediskem jménem třetí osoby zahrnují rozvahu a závěrečný účet ve stavu k 31. prosinci dotčeného rozpočtového roku. Finanční výkazy se potvrzují v souladu s ustanoveními dohody podepsané mezi střediskem a dárcem.
 Pokud taková ustanovení neexistují, provede potvrzení útvar finanční kontroly střediska.
 6. Tyto finanční výkazy se připojí jako příloha k finančním výkazům střediska.
 Článek 38
 Státy AKT, členské státy a Společenství se zavazují v rozsahu své působnosti přijmout opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí.
 Článek 39
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
 V Bruselu dne 17. prosince 2004.
 Za Výbor velvyslanců AKT–ES
 předseda
 T. J. A. M. de BRUIJN
 (1) Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 12008E/PRO/36
 Konsolidované znění Smlouvy o fungování Evropské unie - PROTOKOLY - Protokol (č. 36) o přechodných ustanoveních
 Úřední věstník 115 , 09/05/2008 S. 0322 - 0326
 PROTOKOL (č. 36)O PŘECHODNÝCH USTANOVENÍCHVYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,VZHLEDEM K TOMU, že za účelem zorganizování přechodu mezi institucionálními ustanoveními Smluv použitelnými před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost a ustanoveními obsaženými v uvedené smlouvě je nezbytné stanovit přechodná ustanovení,SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují ke Smlouvě o Evropské unii, ke Smlouvě o fungování Evropské unie a ke Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii:Článek 1V tomto protokolu se "Smlouvami" rozumějí Smlouva o Evropské unii, Smlouva o fungování Evropské unie a Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii.HLAVA IUSTANOVENÍ O EVROPSKÉM PARLAMENTUČlánek 2Včas před volbami do Evropského parlamentu v roce 2009 přijme Evropská rada v souladu s čl. 14 odst. 2 druhým pododstavcem Smlouvy o Evropské unii rozhodnutí, kterým stanoví složení Evropského parlamentu.Až do konce volebního období 2004–2009 zůstávají složení a počet poslanců Evropského parlamentu stejné jako při vstupu Lisabonské smlouvy v platnost.HLAVA IIUSTANOVENÍ O KVALIFIKOVANÉ VĚTŠINĚČlánek 31. V souladu s čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii nabývají ustanovení uvedeného odstavce a ustanovení čl. 238 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, týkající se vymezení kvalifikované většiny v Evropské radě a Radě, účinku dnem 1. listopadu 2014.2. Mezi 1. listopadem 2014 a 31. březnem 2017, má-li být rozhodnutí přijato kvalifikovanou většinou, může člen Rady požádat, aby bylo toto rozhodnutí přijato kvalifikovanou většinou podle odstavce 3. V tomto případě se použijí odstavce 3 a 4.3. Aniž je dotčen čl. 235 odst. 1 druhý pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, platí do dne 31. října 2014 následující ustanovení:Má-li se Evropská rada nebo Rada usnést kvalifikovanou většinou, je hlasům jejích členů přidělena tato váha:Belgie | 12 |Bulharsko | 10 |Česká republika | 12 |Dánsko | 7 |Německo | 29 |Estonsko | 4 |Irsko | 7 |Řecko | 12 |Španělsko | 27 |Francie | 29 |Itálie | 29 |Kypr | 4 |Lotyšsko | 4 |Litva | 7 |Lucembursko | 4 |Maďarsko | 12 |Malta | 3 |Nizozemsko | 13 |Rakousko | 10 |Polsko | 27 |Portugalsko | 12 |Rumunsko | 14 |Slovinsko | 4 |Slovensko | 7 |Finsko | 7 |Švédsko | 10 |Spojené království | 29 |Pokud musí být podle Smluv rozhodnutí přijato na návrh Komise, je k jeho přijetí třeba nejméně 255 hlasů vyjadřujících kladné stanovisko většiny členů. V ostatních případech se k přijetí aktů vyžaduje nejméně 255 hlasů vyjadřujících kladné stanovisko alespoň dvou třetin členů.Člen Evropské rady nebo Rady může požádat, aby při přijímání aktu Evropské rady nebo Rady kvalifikovanou většinou bylo ověřeno, zda členské státy tvořící tuto kvalifikovanou většinu zastupují alespoň 62 % celkového počtu obyvatel Unie. Ukáže-li se, že tato podmínka není splněna, není daný akt přijat.4. Do 31. října 2014 je v případech, kdy se na základě Smluv na hlasování nepodílejí všichni členové Rady, zejména v případech, kdy se odkazuje na kvalifikovanou většinu podle čl. 238 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, kvalifikovaná většina


text: vymezena jako stejný podíl vážených hlasů a stejný podíl počtu členů Rady, a případně jako stejné procento počtu obyvatel dotyčných členských států, které jsou uvedeny v odstavci 3 tohoto článku.HLAVA IIIUSTANOVENÍ O SLOŽENÍCH RADYČlánek 4Až do vstupu rozhodnutí uvedeného v čl. 16 odst. 6 prvním pododstavci Smlouvy o Evropské unii v platnost se Rada může scházet ve složeních uvedených v druhém a třetím pododstavci uvedeného odstavce a v dalších složeních ze seznamu stanoveného rozhodnutím Rady pro obecné záležitosti, která rozhoduje prostou většinou.HLAVA IVUSTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE KOMISE, VČETNĚ VYSOKÉHO PŘEDSTAVITELE UNIE PRO ZAHRANIČNÍ VĚCI A BEZPEČNOSTNÍ POLITIKUČlánek 5Členové Komise zastávající svou funkci v den vstupu Lisabonské smlouvy v platnost zůstávají ve funkci až do konce svého funkčního období. V den jmenování vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku však skončí funkční období člena, který je stejné státní příslušnosti jako vysoký představitel.HLAVA VUSTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE GENERÁLNÍHO TAJEMNÍKA RADY, VYSOKÉHO PŘEDSTAVITELE PRO SPOLEČNOU ZAHRANIČNÍ A BEZPEČNOSTNÍ POLITIKU A NÁMĚSTKA GENERÁLNÍHO TAJEMNÍKA RADYČlánek 6Funkční období generálního tajemníka Rady, vysokého představitele pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a náměstka generálního tajemníka Rady končí dnem vstupu Lisabonské smlouvy v platnost. Rada jmenuje generálního tajemníka v souladu s čl. 240 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.HLAVA VIUSTANOVENÍ O PORADNÍCH INSTITUCÍCHČlánek 7Až do vstupu rozhodnutí uvedeného v článku 301 Smlouvy o fungování Evropské unie v platnost je rozdělení členů Hospodářského a sociálního výboru toto:Belgie | 12 |Bulharsko | 12 |Česká republika | 12 |Dánsko | 9 |Německo | 24 |Estonsko | 7 |Irsko | 9 |Řecko | 12 |Španělsko | 21 |Francie | 24 |Itálie | 24 |Kypr | 6 |Lotyšsko | 7 |Litva | 9 |Lucembursko | 6 |Maďarsko | 12 |Malta | 5 |Nizozemsko | 12 |Rakousko | 12 |Polsko | 21 |Portugalsko | 12 |Rumunsko | 15 |Slovinsko | 7 |Slovensko | 9 |Finsko | 9 |Švédsko | 12 |Spojené království | 24 |Článek 8Až do vstupu rozhodnutí uvedeného v článku 305 Smlouvy o fungování Evropské unie v platnost je rozdělení členů Výboru regionů toto:Belgie | 12 |Bulharsko | 12 |Česká republika | 12 |Dánsko | 9 |Německo | 24 |Estonsko | 7 |Irsko | 9 |Řecko | 12 |Španělsko | 21 |Francie | 24 |Itálie | 24 |Kypr | 6 |Lotyšsko | 7 |Litva | 9 |Lucembursko | 6 |Maďarsko | 12 |Malta | 5 |Nizozemsko | 12 |Rakousko | 12 |Polsko | 21 |Portugalsko | 12 |Rumunsko | 15 |Slovinsko | 7 |Slovensko | 9 |Finsko | 9 |Švédsko | 12 |Spojené království | 24 |HLAVA VIIPŘECHODNÁ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE AKTŮ PŘIJATÝCH NA ZÁKLADĚ HLAV V A VI SMLOUVY O EVROPSKÉ UNII PŘED VSTUPEM LISABONSKÉ SMLOUVY V PLATNOSTČlánek 9Právní účinky aktů orgánů, institucí a jiných subjektů Unie přijatých na základě Smlouvy o Evropské unii před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost jsou zachovány až do zrušení, zániku nebo změny těchto aktů za použití Smluv. Totéž platí pro úmluvy uzavřené mezi členskými státy na základě Smlouvy o Evropské unii.Článek 101. Jako přechodné opatření a v případě aktů Unie v oblasti policejní spolupráce


text: a justiční spolupráce v trestních věcech, které byly přijaty před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost, jsou pravomoci orgánů ke dni vstupu uvedené Smlouvy v platnost tyto: pravomoci Komise podle článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie se nepoužijí a pravomoci Soudního dvora Evropské unie podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii ve znění platném před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost zůstávají stejné, a to i v případě, že byly uznány podle čl. 35 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii.2. Změna určitého aktu uvedeného v odstavci 1 vede k použití pravomocí orgánů uvedených v daném odstavci, jak jsou stanoveny ve Smlouvách, ohledně pozměněného aktu a vůči těm členským státům, na něž se uvedený pozměněný akt vztahuje.3. Použitelnost přechodného opatření uvedeného v odstavci 1 v každém případě končí pět let ode dne vstupu Lisabonské smlouvy v platnost.4. Nejpozději šest měsíců před uplynutím přechodného období podle odstavce 3 může Spojené království oznámit Radě, že v případě aktů uvedených v odstavci 1 nepřijímá pravomoci orgánů uvedené v odstavci 1, jak jsou stanoveny ve Smlouvách. Pokud Spojené království učiní toto oznámení, použitelnost všech aktů podle odstavce 1 na Spojené království skončí dnem uplynutí přechodného období podle odstavce 3. Tento pododstavec se nepoužije na pozměněné akty, které se vztahují na Spojené království, jak je uvedeno v odstavci 2.Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou určí nezbytná následná a přechodná opatření. Spojené království se přijímání tohoto rozhodnutí neúčastní. Kvalifikovaná většina Rady je vymezena podle čl. 238 odst. 3 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie.Rada také může kvalifikovanou většinou na návrh Komise přijmout rozhodnutí o tom, že Spojené království ponese případné přímé finanční důsledky, které nezbytně a nevyhnutelně nastaly z důvodu ukončení jeho účasti na těchto aktech.5. Spojené království může kdykoli poté oznámit Radě, že si přeje účastnit se aktů, jež se na ně přestaly vztahovat podle odst. 4 prvního pododstavce. V tom případě se použijí příslušná ustanovení Protokolu o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, případně Protokolu o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva. Pravomoci orgánů ve vztahu k těmto aktům jsou pravomoci stanovené ve Smlouvách. Při rozhodování podle příslušných protokolů usilují orgány Unie a Spojené království o obnovení co největší možné míry účasti Spojeného království v acquis Unie v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, aniž by došlo k vážnému narušení praktické funkčnosti jeho jednotlivých částí a za současného respektování jejich soudržnosti.--------------------------------------------------


text:
 15.12.2016
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 341/71
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 171/2015
 ze dne 11. června 2015,
 kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP [2016/2206]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise (EU) č. 1361/2014 ze dne 18. prosince 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standardy účetního výkaznictví 3 a 13 a mezinárodní účetní standard 40 (1), ve znění opravy v Úř. věst. L 15, 22.1.2015, s. 106, má být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Nařízení Komise (EU) 2015/28 ze dne 17. prosince 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní standardy účetního výkaznictví 2, 3 a 8 a mezinárodní účetní standardy 16, 24 a 38 (2), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (3)
 Nařízení Komise (EU) 2015/29 ze dne 17. prosince 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní účetní standard 19 (3), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (4)
 Příloha XXII Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 10ba (nařízení Komise (ES) č. 1126/2008) přílohy XXII Dohody o EHP se doplňují nové odrážky, které zní:
 „—
 32014 R 1361: nařízení Komise (EU) č. 1361/2014 ze dne 18. prosince 2014 (Úř. věst. L 365, 19.12.2014, s. 120) ve znění opravy v Úř. věst. L 15, 22.1.2015, s. 106.
 —
 32015 R 0028: nařízení Komise (EU) 2015/28 ze dne 17. prosince 2014 (Úř. věst. L 5, 9.1.2015, s. 1),
 —
 32015 R 0029: nařízení Komise (EU) 2015/29 ze dne 17. prosince 2014 (Úř. věst. L 5, 9.1.2015, s. 11).“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) č. 1361/2014 ve znění opravy v Úř. věst. L 15, 22.1.2015, s. 106, (EU) 2015/28 a (EU) 2015/29 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 12. června 2015 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 11. června 2015.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 365, 19.12.2014, s. 120.
 (2) Úř. věst. L 5, 9.1.2015, s. 1.
 (3) Úř. věst. L 5, 9.1.2015, s. 11.
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 23.10.2008
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 280/23
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 87/2008
 ze dne 4. července 2008,
 kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 72/2008 ze dne 6. června 2008 (1).
 (2)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2320/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví společná pravidla v oblasti bezpečnosti civilního letectví (2), bylo začleněno do Dohody rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 61/2004 ze dne 26. dubna 2004 (3) s úpravami pro některé země.
 (3)
 Nařízení Komise (ES) č. 1477/2007 ze dne 13. prosince 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 622/2003, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti (4), by mělo být začleněno do Dohody.
 (4)
 Nařízení Komise (ES) č. 23/2008 ze dne 11. ledna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 622/2003, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti (5), by mělo být začleněno do Dohody,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 V bodě 66i (nařízení Komise (ES) č. 622/2003) přílohy XIII Dohody se doplňují nové odrážky, které znějí:
 „—
 32007 R 1477: nařízení Komise (ES) č. 1477/2007 ze dne 13. prosince 2007 (Úř. věst. L 329, 14.12.2007, s. 22),
 —
 32008 R 0023: nařízení Komise (ES) č. 23/2008 ze dne 11. ledna 2008 (Úř. věst. L 9, 12.1.2008, s. 12).“
 Článek 2
 Znění nařízení (ES) č. 1477/2007 a (ES) č. 23/2008 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 5. července 2008 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (6).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 4. července 2008.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 J. K. J. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 (1) Úř. věst. L 257, 25.9.2008, s. 36.
 (2) Úř. věst. L 355, 30.12.2002, s. 1.
 (3) Úř. věst. L 277, 26.8.2004, s. 175.
 (4) Úř. věst. L 329, 14.12.2007, s. 22.
 (5) Úř. věst. L 9, 12.1.2008, s. 12.
 (6) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 19.3.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 73/49
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 13/2009
 ze dne 5. února 2009,
 kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 129/2008 ze dne 5. prosince 2008 (1).
 (2)
 Směrnice Komise 2008/87/ES ze dne 22. září 2008, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/87/ES, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby (2), by měla být začleněna do Dohody,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 V bodě 47a (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/87/ES) přílohy XIII Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32008 L 0087: směrnice Komise 2008/87/ES ze dne 22. září 2008 (Úř. věst. L 255, 23.9.2008, s. 5).“
 Článek 2
 Znění směrnice 2008/87/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 6. února 2009 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 5. února 2009.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Alan SEATTER
 (1) Úř. věst. L 25, 29.1.2009, s. 36.
 (2) Úř. věst. L 255, 23.9.2008, s. 5.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 18.7.2019
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 192/36
 ROZHODNUTÍ RADY PŘIDRUŽENÍ EU-UKRAJINA č. 1/2018
 ze dne 2. července 2018,
 kterým se doplňuje příloha I-A kapitoly 1 hlavy IV Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé [2019/1218]
 RADA PŘIDRUŽENÍ EU–UKRAJINA,
 s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (1), podepsanou dne 27. června 2014 v Bruselu,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 V souladu s článkem 486 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (dále jen „dohoda“) se části dohody, včetně ustanovení o odstraňování cel, a související příloha I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody prozatímně provádějí od 1. ledna 2016.
 (2)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 374/2014 (2) jednostranně zřídilo preferenční režim, jenž umožnil snížení nebo odstranění cel na zboží pocházející z Ukrajiny podle přílohy I uvedeného nařízení.
 (3)
 Tento preferenční režim spočíval v celních koncesích, které by byly uplatněny v průběhu prvního roku provádění dohody podle přílohy I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody.
 (4)
 V nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1150/2014 (3), bylo mimo jiné objasněno zvláštní snížení, které se použije na základní celní sazbu pro každou „kategorii fáze“ uvedenou v příloze I uvedeného nařízení.
 (5)
 V zájmu jasnosti dohody je třeba poskytnout rovnocenné objasnění k upřesnění snížení, které se použije na základní celní sazbu pro všechny následující roky pro každou „kategorii fáze“ uvedenou v příloze I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody. Tyto postupy při odstraňování cel odpovídají vzájemné dohodě, které bylo dosaženo s Ukrajinou během vyjednávání, a budou uplatňovány oběma stranami dohody.
 (6)
 V čl. 463 odst. 2 dohody se stanoví, že Rada přidružení je fórem pro výměnu informací o prováděcích a donucovacích opatřeních.
 (7)
 V čl. 463 odst. 3 dohody se stanoví, že Rada přidružení může aktualizovat nebo měnit přílohy dohody.
 (8)
 Je proto vhodné, aby Rada přidružení EU-Ukrajina přijala rozhodnutí, kterým se doplňuje příloha I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 K příloze I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody se doplňuje nový dodatek C uvedený v příloze tohoto rozhodnutí, v němž se objasňuje uplatňování snížení základní celní sazby, které se použije pro všechny následující roky pro každou „kategorii fáze“ uvedenou v příloze I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne 2. července 2018.
 Za Radu přidružení
 předsedkyně
 F. MOGHERINI
 (1) Úř. věst. L 161, 29.5.2014, s. 3.
 (2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 374/2014 ze dne 16. dubna 2014 o snížení nebo odstranění cel na zboží pocházející z Ukrajiny (Úř. věst. L 118, 22.4.2014, s. 1).
 (3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1150/2014 ze dne 29. října 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 374/2014, pokud jde o snížení nebo odstranění cel


text:
na zboží pocházející z Ukrajiny (Úř. věst. L 313, 31.10.2014, s. 1).
 PŘÍLOHA
 DODATEK C K PŘÍLOZE I-A KAPITOLY 1 HLAVY IV DOHODY
 ODSTRAŇOVÁNÍ CEL
 SAZEBNÍK PRO ODSTRAŇOVÁNÍ CEL STRAN NA ZBOŽÍ POCHÁZEJÍCÍ Z DRUHÉ STRANY
 V tomto dodatku je vysvětleno snížení základní celní sazby, jež se má použít u každé „kategorie fáze“.
 1.
 Není-li v sazebníku pro odstraňování cel stran zahrnutém v příloze I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody (dále jen „sazebník“) stanoveno jinak, použijí se při odstraňování cel stranami tato vysvětlení podle článku 29 (Odstraňování dovozních cel) hlavy IV (Obchod a obchodní záležitosti) dohody:
 a)
 cla na zboží pocházející z Ukrajiny nebo z EU (dále jen „původní zboží“) stanovená v celních položkách kategorie fáze „0“ sazebníku se zcela odstraní a takové zboží bude potom zcela beze cla k datu, kdy tato dohoda vstoupí v platnost;
 b)
 cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „1“ v sazebníku se odstraní ve dvou shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla;
 c)
 cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „2“ v sazebníku se odstraní ve třech shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla;
 d)
 cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „3“ v sazebníku se odstraní ve čtyřech shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla;
 e)
 cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „5“ v sazebníku se odstraní v šesti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla;
 f)
 cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „7“ v sazebníku se odstraní v osmi shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla;
 g)
 cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „10“ v sazebníku se odstraní v jedenácti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla;
 h)
 cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „20 % během 5 let“ v sazebníku se sníží o 20 % v šesti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 20 %;
 i)
 cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „20 % během 10 let“ v sazebníku se sníží o 20 % v jedenácti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 20 %;
 j)
 cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „30 % během 5 let“ v sazebníku se sníží o 30 % v šesti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 30 %;
 k)
 cla na původní zboží stanovená


text:
v celních položkách opatřených poznámkou „50 % během 5 let“ v sazebníku se sníží o 50 % v šesti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 50 %;
 l)
 cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „50 % během 7 let“ v sazebníku se sníží o 50 % v osmi shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 50 %;
 m)
 cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „50 % během 10 let“ v sazebníku se sníží o 50 % v jedenácti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 50 %;
 n)
 cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „60 % během 5 let“ v sazebníku se sníží o 60 % v šesti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 60 %;
 o)
 cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „Bez valorického cla (vstupní cena (1))“ v sazebníku se odstraní v den, kdy tato dohoda vstoupí v platnost; liberalizace se vztahuje pouze na valorické clo; zachová se specifické clo spojené s režimem vstupní ceny použitelným na toto původního zboží.
 2.
 Základní sazba a kategorie fáze k určení celní sazby použitelné na každou fázi snížení pro celní položku jsou uvedeny v odpovídající celní položce sazebníku.
 3.
 Za účelem odstranění cel se celní sazby použitelné na každou fázi zaokrouhlí dolů, alespoň na nejbližší desetinu procentního bodu nebo, je-li celní sazba vyjádřena v měnových jednotkách, alespoň na nejbližší desetinu úřední měnové jednotky strany.
 4.
 Pro účely tohoto dodatku proběhne první snížení při vstupu této dohody v platnost a každé následující snížení nabude účinku 1. ledna příslušného roku.
 5.
 Pokud vstup této dohody v platnost odpovídá datu po 1. lednu a před 31. prosincem stejného roku, stanoví se množství v rámci kvót pro zbytek uvedeného kalendářního roku na poměrném základě.
 (1) Viz dodatek 2 přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).


text:
 19.11.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 304/21
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 103/2009
 ze dne 25. září 2009,
 kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XXI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 89/2009 ze dne 3. července 2009 (1).
 (2)
 Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v některých oblastech mimo severní Atlantik (2).
 (3)
 Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku (3).
 (4)
 Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku (4).
 (5)
 Nařízením (ES) č. 216/2009 se zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2597/95 (5), které je začleněno do Dohody, a které by se proto mělo v Dohodě zrušit.
 (6)
 Nařízením (ES) č. 217/2009 se zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2018/93 (6), které je začleněno do Dohody, a které by se proto mělo v Dohodě zrušit.
 (7)
 Nařízením (ES) č. 218/2009 se zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 3880/91 (7), které je začleněno do Dohody, a které by se proto mělo v Dohodě zrušit,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Příloha XXI Dohody se mění takto:
 1)
 Znění bodu 25a (nařízení Rady (EHS) č. 3880/91) se nahrazuje tímto:
 „32009 R 0218: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku (přepracované znění) (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 70).“
 2)
 Znění bodu 25b (nařízení Rady (EHS) č. 2018/93) se nahrazuje tímto:
 „32009 R 0217: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku (přepracované znění) (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 42).“
 3)
 Znění bodu 25c (nařízení Rady (ES) č. 2597/95) se nahrazuje tímto:
 „32009 R 0216: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 ze dne 11. března 2009 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v některých oblastech mimo severní Atlantik (přepracované znění) (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 1).“
 Článek 2
 Znění nařízení (ES) č. 216/2009, (ES) č. 217/2009 a (ES) č. 218/2009 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 26. září 2009 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (8).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí se zveřejňuje v oddíle EHP a v


text:
dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 25. září 2009.
 Za Smíšený výbor EHP
 předsedkyně
 Oda Helen SLETNES
 (1) Úř. věst. L 277, 22.10.2009, s. 41.
 (2) Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 1.
 (3) Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 42.
 (4) Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 70.
 (5) Úř. věst. L 270, 13.11.1995, s. 1.
 (6) Úř. věst. L 186, 28.7.1993, s. 1.
 (7) Úř. věst. L 365, 31.12.1991, s. 1.
 (8) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22001A1227(11)
 Úřední věstník L 342 , 27/12/2001 S. 0050 - 0054
 PŘÍLOHA IIDohodamezi Evropským společenstvím a Chorvatskou republikou o vzájemném uznávání, ochraně a kontrole názvů vínČlánek 1Cíle1. Smluvní strany souhlasí s tím, že budou na základě nediskriminace a vzájemnosti a za podmínek stanovených v této dohodě uznávat, chránit a kontrolovat názvy vín pocházejících z jejich území.2. Smluvní strany přijmou veškerá nezbytná obecná a zvláštní opatření, aby zajistily dodržení závazků stanovených touto dohodou a dosažení cílů této dohody.Článek 2Rozsah a oblast působnostiTato dohoda se vztahuje na víno kódu 2204 Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému popisu a číselném označování zboží ("harmonizovaný systém"), podepsané v Bruselu dne 14. června 1983.Článek 3DefinicePro účely této dohody, a není-li v této dohodě stanoveno jinak, se rozumí:a) "vínem pocházejícím z", doplněno názvem jedné ze smluvních stran, víno vyrobené na území dané smluvní strany výhradně z hroznů, které byly sklizeny na území této smluvní strany;b) "zeměpisným označením" jakékoli označení včetně "označení původu" ve smyslu čl. 22 odst. 1 Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (dále jen "dohoda TRIPs"), které je uznáno právními předpisy jedné smluvní strany za účelem označování a obchodní úpravy vína pocházejícího z území této smluvní strany;c) "tradičním výrazem" tradičně používaný název podle přílohy, který se vztahuje především k produkční metodě nebo jakosti, barvě nebo druhu vína a který je dostatečně rozlišující a/nebo známý a uznávaný právními předpisy smluvní strany za účelem označování a obchodní úpravy vína pocházejícího z území této smluvní strany;d) "chráněným názvem" zeměpisné označení podle písmene b) nebo tradiční výraz podle písmene c), které jsou chráněny touto smlouvou;e) "homonymním" zeměpisné označení totožné nebo tak podobné, že při použití k označení by mohlo vést k záměně s jiným místem původu nebo jiným vínem pocházejícím z území smluvních stran;f) "označením" slova používaná při označování vína etiketami nebo v průvodních dokladech při přepravě vína, v obchodních dokladech, zejména na fakturách a dodacích listech, jakož i při reklamě;g) "etiketou" veškerá označení a ostatní výrazy, značky, vyobrazení nebo ochranné známky, podle kterých se vína rozlišují a které jsou uvedeny na nádobě včetně uzávěru, na visačce připevněné k nádobě a na krycím obalu hrdla lahví;h) "obchodní úpravou" slova nebo značky použité na nádobách včetně uzávěru, na etiketách a balení;i) "balením" ochranné obaly, jako je papír, opletení všeho druhu, krabice a bedny používané při přepravě jedné nebo více nádob a/nebo pro jejich obchodní úpravu za účelem prodeje konečnému spotřebiteli;j) "ochrannou známkou":- ochranná známka zapsaná v souladu s právními předpisy jedné smluvní strany nebo jednoho členského státu,- ochranná známka podle zvykového práva, která je uznána podle právních předpisů smluvní strany nebo členského státu, a- všeobecně známá ochranná známka ve smyslu článku 6bis Pařížské úmluvy o ochraně průmyslového vlastnictví (1967).HLAVA IVZÁJEMNÁ OCHRANA NÁZVŮ VÍNČlánek 4Zásady1. Aniž jsou dotčeny články 22 a 23 dohody TRIPs podle přílohy 1C Dohody o založení Světové obchodní organizace, učiní smluvní strany v souladu s uvedenou přílohou všechna nezbytná opatření, aby zajistily vzájemnou ochranu názvů ve smyslu článku 5, které se používají k označení a obchodní úpravě vín pocházejících z území


text: smluvních stran. Za tímto účelem poskytne každá smluvní strana zúčastněným vhodné právní prostředky k zajištění účinné ochrany a na to, aby zamezila používání zeměpisných označení a tradičních výrazů k označení vín, na něž se dotyčná označení nebo výrazy nevztahují.2. V Chorvatsku platí, že chráněné názvy Společenství:a) jsou vyhrazeny výlučně pro vína pocházející ze Společenství, na která se vztahují, ab) smí být používány pouze za podmínek stanovenými právními a správními předpisy Společenství.3. Ve Společenství platí, že chráněné názvy Chorvatska:a) jsou vyhrazeny výlučně pro vína pocházející z Chorvatska, na která se vztahují, ab) smí být používány pouze za podmínek stanovených právními a správními předpisy Chorvatska.4. Ochrana stanovená v této dohodě zakazuje zejména každé použití názvů chráněných na základě této dohody na vína, která nepocházejí z uvedené zeměpisné oblasti nebo z místa, kde se výraz tradičně používá, a uplatňuje se i v případě, že:- je uveden skutečný původ vína,- zeměpisné označení je použito v překladu,- k označení je připojen výraz jako "druh", "typ", "styl", "imitace", "způsob" nebo jiné podobné výrazy.5. V případě homonymních zeměpisných označení:a) když jsou taková označení chráněná na základě této dohody homonymní, poskytuje se ochrana každému označení za předpokladu, že se tradičně a běžně používají a spotřebitel není uváděn v omyl ohledně skutečného původu vína;b) když jsou taková označení chráněná na základě této dohody homonymní s názvem zeměpisné oblasti ležící mimo území smluvních stran, může být tento název použit k označení a obchodní úpravě vína vyrobeného v zeměpisné oblasti, k níž se název vztahuje, za předpokladu, že se tento název tradičně a běžně používá, že je toto používání v zemi původu právně upraveno a že víno není spotřebitelům nepravdivě prezentováno jako víno pocházející z území dotyčné smluvní strany.6. V případě homonymních tradičních výrazů:a) když jsou takové výrazy chráněné na základě této dohody homonymní, poskytuje se ochrana každému výrazu za předpokladu, že se tradičně a běžně používá a spotřebitel není uváděn v omyl ohledně skutečného původu vína;b) když jsou takové výrazy chráněné na základě této dohody homonymní s názvem používaným pro víno, které nepochází z území smluvních stran, může být takový výraz použit k označení a obchodní úpravě vína za předpokladu, že se tento výraz tradičně a běžně používá, že je toto používání v zemi původu právně upraveno a že víno není spotřebitelům nepravdivě prezentováno jako víno pocházející z území dotyčné smluvní strany.7. Výbor pro stabilizaci a přidružení může rozhodnutím stanovit praktické podmínky vzájemného rozlišování homonymních označení nebo výrazů uvedených v odstavcích 5 a 6, přičemž je třeba zajistit, aby bylo spravedlivě zacházeno s příslušnými producenty a spotřebitelé nebyli uvedeni v omyl.8. Touto dohodou nejsou nijak dotčena práva jakékoli osoby na obchodní použití vlastního jména nebo jméno jejího předchůdce v obchodu, není-li toto jméno použito způsobem, který by mohl spotřebitele uvést v omyl.9. Tato dohoda nezavazuje žádnou smluvní stranu chránit zeměpisné označení nebo tradiční výraz druhé smluvní strany, které nejsou nebo již nejsou chráněny ve své zemi původu nebo se v této zemi již nepoužívají.10. Smluvní strany se zříkají svého práva odvolávat se na čl. 24 odst. 4 až 7 dohody


text: TRIPs pro odmítnutí poskytnutí ochrany názvu druhé smluvní strany pro produkty, na něž se vztahuje tato dohoda.Článek 5Chráněné názvyJsou chráněny tyto názvy vín:a) pocházejících ze Společenství:- odkazy na název členského státu, z něhož víno pochází,- zeměpisná označení a tradiční výrazy uvedené na seznamech za tím účelem vypracovaných;b) pocházejících z Chorvatska:- název "Chorvatsko" nebo jiné názvy používané k označení této země,- zeměpisná označení a tradiční výrazy uvedené na seznamech za tím účelem vypracovaných.Článek 6Ochranné známky1. Zápis ochranné známky pro víno, která obsahuje chráněný název podle této dohody nebo se z takového chráněného názvu skládá, se zamítá nebo na žádost dotčené strany zruší, pokud:- dotyčné víno nepochází z místa, na které se vztahuje zeměpisné označení, nebo případně- dotyčné víno není víno, pro které je vyhrazen tradiční výraz.2. Ochranná známka, která byla v dobré víře zapsána nejpozději do 31. prosince 1995, se však smí používat do 31. prosince 2005 za předpokladu, že se od okamžiku zápisu používala skutečně nepřetržitě.Článek 7VývozySmluvní strany přijmou všechna nezbytná opatření, aby v případě, že se víno pocházející ze smluvních stran vyváží a uvádí na trh mimo jejich území, nebyly chráněné názvy jedné smluvní strany uvedené v článku 5 používány při označování a obchodní úpravě vína pocházejícího z druhé smluvní strany.Článek 8Rozšíření ochranyV rozsahu, v jakém to příslušné právní předpisy každé smluvní strany umožňují, se ochrana na základě této dohody vztahuje rovněž na fyzické nebo právnické osoby, na organizace, sdružení a seskupení producentů, obchodníků nebo spotřebitelů, jejichž sídlo je na území druhé smluvní strany.Článek 9Vynucování1. Pokud příslušný orgán jmenovaný v souladu s článkem 11 zjistí, že označení nebo obchodní úprava vína, zejména na etiketě nebo v úředních či obchodních dokladech nebo v reklamě, je v rozporu s touto dohodou, přijmou smluvní strany potřebná správní opatření a/nebo zahájí v případě potřeby soudní řízení s cílem potírat nekalou soutěž nebo zabránit jakýmkoliv jiným způsobem neoprávněnému používání chráněného názvu.2. Opatření a postupy uvedené v odstavci 1 se přijímají zejména v těchto případech:a) překlad označení stanovených právními předpisy Společenství nebo Chorvatska do jazyka nebo jazyků druhé smluvní strany obsahuje slovo, které může být zavádějící s ohledem na původ, druh nebo jakost vína takto označeného nebo v takové obchodní úpravě;b) na nádobách nebo balení vína, v reklamě nebo v úředních či obchodních dokladech k vínu, jehož názvy jsou chráněny na základě této dohody, jsou uvedeny popisy, ochranné známky, označení, nápisy nebo vyobrazení, které přímo nebo nepřímo poskytují chybné nebo zavádějící údaje o provenienci, původu, druhu, odrůdě révy nebo o podstatných vlastnostech vína;c) pro potřebu balení jsou použity nádoby, které jsou zavádějící s ohledem na původ vína.3. Odstavce 1 a 2 se použijí, aniž je dotčena možnost osob a subjektů uvedených v článku 8 přijmout vhodná opatření na území smluvních stran včetně možnosti obracet se na soudy.Článek 10Jiné vnitrostátní právní předpisy a jiné mezinárodní dohodyPokud se smluvní strany nedohodnou jinak, tato dohoda nevylučuje, aby smluvní strany v rámci svých vnitrostátních právních předpisů nebo mezinárodních dohod zajišťovaly nyní nebo v budoucnu jakoukoliv širší ochranu názvům chráněným na základě této dohody.HLAVA IIKONTROLY A VZÁJEMNÁ PODPORA PŘÍSLUŠNÝCH ORGÁNŮČlánek


text: 11Orgány pověřené prováděním dohody1. Každá smluvní strana jmenuje orgány odpovědné za provádění této dohody. Pokud některá smluvní strana jmenuje více než jeden příslušný orgán, zajistí koordinaci prací těchto orgánů. Pro tento účel je jmenován jediný orgán.2. Smluvní strany se navzájem nejpozději do dvou měsíců od vstupu této dohody v platnost informují o názvech a adresách těchto orgánů. Mezi těmito orgány se uskutečňuje úzká a přímá spolupráce.Článek 12Porušení dohody1. Má-li některý z orgánů jmenovaných v souladu s článkem 11 odůvodněné podezření, že:a) víno, s nímž se obchoduje nebo obchodovalo mezi Chorvatskem a Společenstvím, není v souladu s touto dohodou nebo právními předpisy smluvních stran ab) tento nesoulad je zvláštním zájmem druhé smluvní strany a mohl by vést ke správním opatřením nebo soudnímu řízení,neprodleně o této skutečnosti informuje Komisi a příslušný orgán nebo orgány druhé smluvní strany.2. K informacím poskytovaným podle odstavce 1 se přikládají úřední, obchodní nebo jiné příslušné doklady; rovněž by mělo být uvedeno, jaká správní opatření lze případně přijmout nebo jaké soudní řízení lze zahájit. Tyto informace zahrnují zejména tyto údaje o dotyčném víně:a) producenta, jakož i osobu oprávněnou disponovat s vínem;b) složení a organoleptické vlastnosti vína;c) označení a obchodní úpravu;d) podrobnosti o nedodržení pravidel pro výrobu a uvádění na trh.HLAVA IIIŘÍZENÍ DOHODYČlánek 13Pracovní skupina1. Při zvláštním výboru pro zemědělství, který má být zřízen v souladu s článkem 115 dohody o stabilizaci a přidružení, se zřizuje pracovní skupina.2. Pracovní skupina dohlíží na řádné fungování této dohody a zkoumá všechny otázky vzniklé při jejím provádění. Pracovní skupina může zejména předkládat doporučení, která přispívají k dosažení cílů této dohody.Článek 14Úkoly smluvních stran1. Smluvní strany přímo nebo prostřednictvím pracovní skupiny zřízené v souladu s článkem 13 udržují styk ve všech záležitostech, které se týkají provádění a fungování této dohody.2. Smluvní strany zejména:a) rozhodnutím Výboru pro stabilizaci a přidružení sestavují a mění seznamy podle článku 5 a protokol této dohody, aby zohlednily případné změny právních předpisů smluvních stran;b) vzájemně se informují o záměru přijmout nová nařízení nebo změny stávajících nařízení ohledně otázek veřejného zájmu, jako je zdraví nebo ochrana spotřebitele, které mají význam pro odvětví vína;c) vzájemně si oznamují soudní rozhodnutí týkající se provádění této dohody a vzájemně se informují o opatřeních přijatých na základě takových rozhodnutí.3. V rámci této dohody může s přihlédnutím ke zkušenostem získaným při jejím používání podat kterákoli ze smluvních stran návrh na rozšíření spolupráce na trhu s vínem.4. Rozhodnutí podle odst. 2 písm. a) jsou pro smluvní strany závazná; smluvní strany přijmou opatření nezbytná pro jejich provedení.HLAVA IVOBECNÁ USTANOVENÍČlánek 15Přeprava – malá množstvíTato dohoda se nevztahuje na vína, která:a) jsou přepravována přes území jedné ze smluvních stran, nebob) pocházejí z území jedné ze smluvních stran a která se mezi smluvními stranami dodávají v malých množstvích za podmínek a postupů stanovených v protokolu.Článek 16Územní působnostTato dohoda se na jedné straně vztahuje na území, na která se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství, a to za podmínek stanovených touto smlouvou, a na straně druhé na území Chorvatské republiky.Článek 17Nedostatky v plnění1. Domnívá-li se jedna ze smluvních stran, že druhá smluvní