text:
rozumí činnosti spočívající v zastupování obchodních zájmů jedné nebo více lodních linek nebo rejdařství v určité zeměpisné oblasti, a to za tímto účelem:
 a)
 marketing a prodej služeb v námořní dopravě a souvisejících služeb, od cenových nabídek po fakturaci a vystavování konosamentů jménem společností, získávání a opětovný prodej nezbytných souvisejících služeb, příprava dokumentace a poskytování obchodních informací; a
 b)
 organizování, na účet rejdařství, připlutí lodi nebo převzetí nákladu, je-li to vyžadováno;
 —
 „službami při manipulaci s nákladem“ se rozumějí činnosti vykonávané dokařskými společnostmi, včetně terminálových operací, ale kromě přímých činností dokařů, pokud je tato pracovní síla organizována nezávisle na dokařských nebo terminálových společnostech. K zahrnutým činnostem patří organizace a dohled nad:
 a)
 nakládkou a vykládkou nákladu z lodi a na loď;
 b)
 uvazováním a odvazováním nákladu; a
 c)
 přijetím a dodáním a úschovou nákladu před odesláním nebo po vyložení.
 KAPITOLA 6
 Elektronický obchod
 Článek 162
 Cíl a zásady
 1. Strany uznávají, že elektronický obchod zvyšuje obchodní příležitosti v mnoha odvětvích, a dohodly se na podpoře rozvoje vzájemného elektronického obchodu, zejména prostřednictvím spolupráce v otázkách souvisejících s elektronickým obchodem podle této hlavy.
 2. Strany souhlasí s tím, že rozvoj elektronického obchodu musí být slučitelný s mezinárodními normami pro ochranu údajů, aby byla zaručena ochrana soukromí uživatelů elektronického obchodu.
 3. Strany se dohodly, že dodávka elektronickou cestou je považována za poskytování služeb ve smyslu kapitoly 3 (Přeshraniční poskytování služeb) a nepodléhá clu.
 Článek 163
 Regulační aspekty elektronického obchodu
 1. Strany povedou dialog o otázkách regulace v souvislosti s elektronickým obchodem, které se týkají mimo jiné těchto oblastí:
 a)
 uznávání certifikátů elektronických podpisů vydaných veřejnosti a usnadnění přeshraničních certifikačních služeb;
 b)
 odpovědnost zprostředkujících poskytovatelů služeb, pokud jde o přenos nebo ukládání údajů;
 c)
 nakládání s nevyžádanými elektronickými obchodními sděleními;
 d)
 ochrana spotřebitelů v oblasti elektronického obchodování mimo jiné před podvodnými a klamavými obchodními praktikami v přeshraničních souvislostech;
 e)
 ochrana osobních údajů;
 f)
 podpora elektronického obchodování a
 g)
 jakékoli další otázky související s rozvojem elektronického obchodu.
 2. Strany spolupracují mimo jiné tím, že si vyměňují informace o svých příslušných právních předpisech a judikatuře a o provádění těchto právních předpisů.
 Článek 164
 Ochrana osobních údajů
 Strany v rámci svých pravomocí usilují, pokud je to možné, o vytvoření nebo zachování právních předpisů na ochranu osobních údajů.
 Článek 165
 Správa elektronického obchodování
 Strany v rámci svých pravomocí usilují, pokud je to možné, o to, aby:
 a)
 dokumenty pro řízení obchodu měla veřejnost k dispozici v elektronické podobě a
 b)
 dokumenty pro správu obchodu (53) předkládané v elektronické podobě byly uznávány jako právně rovnocenné s dokumenty v tištěné podobě.
 Článek 166
 Ochrana spotřebitele
 1. Strany uznávají, že je důležité zachovávat a přijímat transparentní a účinná opatření k ochraně spotřebitelů před podvodnými a klamavými obchodními praktikami, když provádějí transakce v elektronickém obchodu.
 2. Strany uznávají, že je důležité posilovat ochranu spotřebitelů a spolupráci mezi domácími orgány na ochranu spotřebitele v činnostech týkajících se elektronického obchodu.
 KAPITOLA 7
 Výjimky
 Článek 167
 Obecné výjimky
 1. Za podmínky, že se taková opatření neuplatňují způsobem, který by vytvářel nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace


text:
mezi stranami nebo skryté omezení usazování nebo přeshraničního poskytování služeb, nelze žádné ustanovení této hlavy a hlavy V (Běžné platby a pohyb kapitálu) vykládat tak, že kterékoli straně brání v přijetí nebo uplatňování opatření:
 a)
 nezbytných pro ochranu veřejné bezpečnosti nebo veřejné mravnosti nebo pro udržení veřejného pořádku (54);
 b)
 nezbytných k ochraně života a zdraví lidí, zvířat nebo rostlin, včetně opatření v oblasti životního prostředí k tomu účelu nezbytných;
 c)
 vztahujících se k ochraně živých i neživých vyčerpatelných přírodních zdrojů, jsou-li tato opatření uplatňována ve spojení s omezením domácích investic nebo domácího poskytování nebo spotřeby služeb;
 d)
 nezbytných k ochraně národních památek umělecké, historické nebo archeologické hodnoty;
 e)
 nezbytných k zajištění souladu s právními předpisy, které nejsou neslučitelné s ustanoveními této hlavy a hlavy V (Běžné platby a pohyb kapitálu) (55), včetně ustanovení týkajících se:
 i)
 předcházení klamavým a podvodným praktikám nebo odstraňování následků neplnění závazků ze smluv;
 ii)
 ochrany soukromí jednotlivců, pokud jde o zpracování a šíření osobních údajů, a ochrany důvěrné povahy záznamů a účtů jednotlivých osob;
 iii)
 bezpečnosti.
 2. Ustanovení této hlavy, příloh VII (Seznam závazků v oblasti usazování) a VIII (Seznam závazků týkajících se přeshraničního poskytování služeb) a hlavy V (Běžné platby a pohyb kapitálu) se nevztahují na systémy sociálního zabezpečení stran ani na činnosti na území každé strany, které jsou spojeny, byť jen příležitostně, s výkonem veřejné moci.
 HLAVA V
 BĚŽNÉ PLATBY A POHYB KAPITÁLU
 Článek 168
 Běžný účet
 Strany povolují veškeré platby a převody na běžném účtu platební bilance mezi stranami ve volně směnitelné měně a v souladu s ustanoveními článku VIII stanov Mezinárodního měnového fondu.
 Článek 169
 Kapitálový účet
 Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu a finanční operace platební bilance, po vstupu této dohody v platnost zajistí strany volný pohyb kapitálu související s přímými investicemi (56) uskutečněnými do právnických osob, které byly založeny v souladu s právními předpisy hostitelské země, s investicemi a jinými transakcemi uskutečněnými v souladu s ustanoveními hlavy IV (Obchod službami, usazování a elektronický obchod) (57) a s likvidací nebo repatriací těchto investic a veškerých z nich plynoucích zisků.
 Článek 170
 Ochranná opatření
 1. V případě Kolumbie, pokud za mimořádných okolností pohyb plateb a kapitálu způsobuje nebo hrozí způsobit závažné potíže pro provádění devizové nebo měnové politiky v Kolumbii, může Kolumbie na dobu nepřesahující jeden rok přijmout ochranná opatření týkající se pohybu kapitálu. Tato ochranná opatření mohou být z oprávněných důvodů zachována i po uplynutí uvedené doby, pokud bude třeba překonat mimořádné okolnosti, které vedly k jejich uplatňování. V takovém případě Kolumbie ostatním stranám předem přednese důvody pro zachování ochranných opatření.
 2. V případě Peru a strany EU, pokud za mimořádných okolností pohyb plateb a kapitálu způsobuje nebo hrozí způsobit závažné potíže pro provádění devizové nebo měnové politiky v Peru nebo v Evropské unii, může Peru nebo strana EU na dobu nepřesahující jeden rok přijmout ochranná opatření týkající se pohybu kapitálu.
 3. Uplatňování ochranných opatření podle odstavce 2 může být prostřednictvím jejich formálního znovuzavedení prodlouženo v případě extrémně mimořádných okolností a po předchozí koordinaci záležitostí týkajících se provádění

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
jakéhokoli navrženého formálního znovuzavedení mezi dotčenými stranami.
 4. Opatření uvedená v odstavcích 1 a 2 nesmějí být za žádných okolností využívána jako prostředek obchodní ochrany nebo pro účely ochrany konkrétního výrobního odvětví.
 5. Strana, která přijímá nebo zachovává ochranná opatření podle odstavců 1, 2 nebo 3, neprodleně informuje ostatní strany o jejich významu a působnosti a co nejdříve předloží časový plán pro jejich odstranění.
 Článek 171
 Závěrečná ustanovení
 V zájmu podpory stabilního a bezpečného rámce pro dlouhodobé investice strany povedou konzultace za účelem usnadnění pohybu kapitálu mezi sebou, zejména postupné liberalizace kapitálových a finančních účtů.
 HLAVA VI
 VEŘEJNÉ ZAKÁZKY
 Článek 172
 Definice
 Pro účely této hlavy se rozumí:
 —
 „smlouvou o výstavbě, provozu a převodu a smlouvou o koncesi na stavební práce“ jakákoli smluvní dohoda, jejímž primárním účelem je zajistit výstavbu nebo rekonstrukci fyzické infrastruktury, továrny, budov, zařízení nebo jiných podniků ve veřejném vlastnictví a podle které, jako protiplnění za plnění smluvního ujednání dodavatelem, zadavatel dodavateli poskytne po určité definované období dočasné vlastnictví nebo právo řídit a provozovat tyto podniky po dobu trvání smlouvy a požadovat platbu za jejich používání;
 —
 „komerčním zbožím či službami“ typ zboží nebo služeb, které se běžně prodávají nebo nabízejí na obchodním trhu nebo které obvykle kupují neveřejní odběratelé k neveřejným účelům;
 —
 „stavební službou“ služba, jejímž cílem je jakákoli realizace inženýrských staveb nebo stavebních prací, na základě 51. sekce prozatímní ústřední klasifikace produktů vypracované OSN (dále jen „CPPC“);
 —
 „elektronickou aukcí“ opakující se postup, při němž dodavatelé využívají elektronických prostředků pro prezentaci buď nových cen, nebo nových hodnot pro kvantifikovatelné necenové prvky nabídek, které souvisejí s hodnotícími kritérii, nebo pro prezentaci obojího, a jenž umožňuje řazení a přeřazování nabídek;
 —
 výrazem „písemně“ nebo „písemný“ jakékoli slovní nebo číselné vyjádření, které lze číst, reprodukovat a následně sdělovat. Může se jednat i o elektronicky předávané nebo uchovávané informace;
 —
 „omezeným nabídkovým řízením“ řízení, kdy se zadavatel spojí s jedním nebo více dodavateli dle svého výběru;
 —
 „opatřením“ jakýkoli právní předpis, postup, administrativní pokyny či praxe nebo jakýkoli jiný krok zadavatele ve vztahu k předmětné zakázce;
 —
 „stálým seznamem“ seznam dodavatelů, kteří podle zadavatele splňují podmínky pro účast na tomto seznamu a které zadavatel zamýšlí využít více než jednou;
 —
 „oznámením zamýšlené zakázky“ oznámení zveřejněné zadavatelem vyzývající dodavatele, kteří mají zájem, k podání žádosti o účast, nabídky nebo obojího;
 —
 „kompenzací“ jakákoli podmínka nebo opatření, které se využívá k podpoře místního rozvoje nebo ke zlepšení platební bilance strany, jako je použití vnitrostátního obsahu, udělování licencí na technologii, investiční požadavky, výměnný obchod nebo podobná opatření či požadavky;
 —
 „otevřeným nabídkovým řízením“ řízení, při němž mohou své nabídky podat všichni dodavatelé, kteří mají zájem;
 —
 „zadavatelem“ subjekt strany uvedený v dodatku 1 přílohy XII (Veřejné zakázky);
 —
 „kvalifikovaným dodavatelem“ dodavatel, jehož zadavatel uznává jako splňujícího podmínky účasti;
 —
 „výběrovým nabídkovým řízením“ řízení, v němž zadavatel vyzve k podání nabídky pouze kvalifikované dodavatele;
 —
 „službami“ rovněž stavební práce, není-li uvedeno jinak; a
 —
 „technickou specifikací“ požadavky nabídkového řízení, které:
 a)
 stanovují vlastnosti zboží nebo služeb, které mají být pořízeny, jako


text:
jsou jakost, výkon, bezpečnost a rozměry nebo postupy a způsoby jejich výroby nebo poskytování; nebo
 b)
 se týkají požadavků na terminologii, symboly, balení, značení nebo štítkování, pokud se týkají zboží či služby.
 Článek 173
 Oblast působnosti
 1. Tato hlava se vztahuje na jakékoli opatření týkající se zahrnutých zakázek přijaté některou stranou.
 2. Pro účely této hlavy se „zahrnutou zakázkou“ rozumí zakázka na pořízení zboží, služeb nebo jejich kombinace, jak jsou pro každou stranu specifikovány v dodatku 1 přílohy XII (Veřejné zakázky), pro veřejné účely:
 a)
 za účelem jiným, než je obchodní prodej či další prodej nebo použití při výrobě zboží nebo poskytováním služeb pro obchodní prodej či další prodej;
 b)
 všemi smluvními prostředky včetně koupě, koupě na splátky, nájmu nebo nájmu s právem následné koupě nebo bez něj, smluv o výstavbě, provozu a převodu a smluv o koncesi na stavební práce;
 c)
 jejíž hodnota se v okamžiku zveřejnění oznámení v souladu s článkem 176 rovná příslušné prahové hodnotě stanovené pro každou stranu v dodatku 1 přílohy XII (Veřejné zakázky), nebo je vyšší;
 d)
 vypsaná zadavatelem; a
 e)
 která není jinak vyloučena z oblasti působnosti této hlavy.
 3. Není-li stanoveno jinak, nevztahuje se tato hlava na:
 a)
 nabývání nebo pronájem pozemků, stávajících budov nebo jiných nemovitostí nebo práv k nim;
 b)
 mimosmluvní ujednání nebo jakoukoli formu pomoci, kterou strana poskytuje, včetně dohod o spolupráci, grantů, půjček, subvencí, kapitálových injekcí, záruk, indosací a daňových pobídek;
 c)
 pořizování nebo získávání služeb finančních agentur nebo depozitních služeb, konkursních služeb a služeb pro řízení v případě regulovaných finančních institucí nebo odbytových, výplatních a distribučních služeb pro cenné papíry vydané orgány veřejné správy, včetně půjček a vládních dluhopisů, směnek a jiných cenných papírů (58);
 d)
 smlouvy na zajišťování veřejné zaměstnanosti a související opatření; a
 e)
 zakázky prováděné:
 i)
 za konkrétním účelem poskytování mezinárodní pomoci, včetně rozvojové pomoci;
 ii)
 podle zvláštního postupu nebo podmínky mezinárodní dohody týkající se:
 A)
 rozmisťování vojsk; nebo
 B)
 společného provádění projektu smluvními stranami takové dohody;
 iii)
 podle zvláštního postupu nebo podmínky mezinárodní organizace nebo financované mezinárodními granty, půjčkami nebo jinou pomocí, kde by platný postup nebo podmínka byl v rozporu s touto hlavou.
 4. Každá strana ve svém pododdílu dodatku 1 přílohy XII (Veřejné zakázky) specifikuje tyto informace:
 a)
 ústřední orgány státní správy, na jejichž veřejné zakázky se vztahuje tato hlava (v pododdílu 1);
 b)
 nižší než ústřední orgány státní správy, na jejichž veřejné zakázky se vztahuje tato hlava (v pododdílu 2);
 c)
 všechny ostatní subjekty, na jejichž veřejné zakázky se vztahuje tato hlava (v pododdílu 3);
 d)
 zboží, na které se vztahuje tato hlava (v pododdílu 4);
 e)
 služby, jiné než stavební, na které se vztahuje tato hlava (v pododdílu 5);
 f)
 stavební služby, na které se vztahuje tato hlava (v pododdílu 6); a
 g)
 jakékoli obecné poznámky (v pododdílu 7).
 5. Pokud zadavatel v souvislosti se zahrnutou zakázkou vyžaduje, aby osoby, které nejsou zahrnuty v dodatku 1 přílohy XII (Veřejné zakázky) týkajícím se strany, zadávaly zakázky v souladu s určitými požadavky, použije se na tyto požadavky přiměřeně článek 175.
 6.


text:
Při odhadování hodnoty zakázky za účelem ujištění, že jde o zahrnutou zakázku zadavatel zakázku nerozdělí na dílčí zakázky ani nevybere či nepoužije určitou oceňovací metodu pro odhad její hodnoty s cílem zakázku úplně nebo částečně vyloučit z působnosti této hlavy.
 7. Zadavatel vypočte maximální odhadovanou celkovou hodnotu zakázky na celou dobu jejího trvání, bez ohledu na to, zda bude zadána jednomu či více dodavatelům, přičemž zohlední všechny formy odměňování, včetně prémií, honorářů, provizí a úroků. Pokud zakázka stanoví možnost opčních doložek, vypočte zadavatel maximální odhadovanou celkovou hodnotu zakázky, včetně opcí.
 8. Pokud je při jediném požadavku na zakázku zadáno více samostatných zakázek nebo je zadána zakázka v samostatných částech (dále jen „opakující se veřejné zakázky“), základem pro výpočet maximální odhadované celkové hodnoty je buď:
 a)
 maximální celková hodnota zakázky po celou dobu jejího trvání; nebo
 b)
 hodnota opakujících se zakázek na zboží nebo služby téhož druhu zadaných během předcházejících 12 měsíců nebo předcházejícího rozpočtového roku zadavatele, přičemž tato hodnota je pokud možno upravena s ohledem na očekávané změny množství či hodnoty zboží nebo služeb pořizovaných v následujících 12 měsících; nebo
 c)
 odhadovaná hodnota opakujících se zakázek na zboží nebo služby téhož druhu, jež mají být zadány během dvanácti měsíců, které následují po zadání první zakázky, či v rozpočtovém roce zadavatele.
 9. Žádné ustanovení této hlavy nebrání straně, aby vypracovala nové politiky, postupy nebo smluvní prostředky pro zadávání zakázek, pokud jsou v souladu s touto hlavou.
 Článek 174
 Výjimky
 Za předpokladu, že se tato opatření neuplatňují způsobem, který by byl prostředkem svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi stranami nebo skrytého omezení mezinárodního obchodu, nelze žádné ustanovení této hlavy vykládat tak, že kterékoli straně brání v přijetí nebo zachovávání opatření:
 a)
 nutných k ochraně veřejné mravnosti, pořádku nebo bezpečnosti;
 b)
 nutných k ochraně života nebo zdraví lidí, zvířat nebo rostlin, včetně příslušných opatření v oblasti životního prostředí;
 c)
 nutných k ochraně duševního vlastnictví; nebo
 d)
 vztahujících se ke zboží nebo službám osob s postižením, dobročinným institucím nebo práci vězňů.
 Článek 175
 Obecné zásady
 1. Pokud jde o jakákoli opatření související se zahrnutou zakázkou:
 a)
 strana EU (včetně jejích zadavatelů (59)) okamžitě a bezpodmínečně zajistí pro zboží a služby signatářských andských zemí a pro dodavatele signatářských andských zemí nabízející takové zboží nebo služby zacházení, které není méně příznivé než zacházení s domácím zbožím, službami a dodavateli;
 b)
 každá signatářská andská země (včetně jejích zadavatelů) okamžitě a bezpodmínečně zajistí pro zboží a služby strany EU a pro dodavatele strany EU nabízející takové zboží nebo služby zacházení, které není méně příznivé než zacházení s domácím zbožím, službami a dodavateli.
 2. Pokud jde o veškerá opatření týkající zahrnutých zakázek nesmí žádná strana (včetně jejích zadavatelů):
 a)
 zacházet s jedním dodavatelem usazeným na jejím území méně příznivě než s jiným dodavatelem usazeným na jejím území na základě stupně cizí příslušnosti nebo vlastnictví; nebo
 b)
 diskriminovat žádného dodavatele usazeného na jejím území na základě toho, že zboží nebo služby, které pro určitou zakázku nabízí, jsou zbožím nebo službami jiné strany.
 3. Zadavatel zadává zahrnuté zakázky transparentním a nestranným způsobem,


text:
který předchází střetu zájmů a brání korupčním praktikám.
 4. Zadavatel používá takové metody nabídkového řízení, jako jsou otevřená, výběrová nebo omezená nabídková řízení, podle svých domácích právních předpisů a v souladu s touto hlavou.
 5. Při zadávání zahrnuté zakázky elektronickými prostředky je zadavatel povinen:
 a)
 zajistit, aby byla zakázka zadávána s použitím takových informačních technologií a softwaru (včetně informačních technologií a softwaru pro ověřování pravosti a kódování informací), které jsou obecně dostupné a interoperabilní s ostatními běžně dostupnými informačně technologickými a softwarovými produkty; a
 b)
 udržovat mechanismy zajišťující neporušenost žádostí o účast a nabídek, včetně registrace času příjmu, a bránící neoprávněnému přístupu k nim.
 6. Pro účely zahrnutých zakázek neuplatní žádná strana v případě zboží nebo služeb dovážených z jiné strany nebo poskytovaných jinou stranou pravidla původu, která se liší od pravidel původu, jež daná strana ve stejné době uplatňuje pro dovoz stejného zboží nebo poskytování stejných služeb od téže strany při běžném obchodování.
 7. S výhradou ustanovení obsažených v této hlavě nebo s ní související příloze žádná strana neusiluje o kompenzace, nezohledňuje je, neukládá ani nevymáhá.
 8. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na clo a poplatky jakéhokoli druhu, které se ukládají na dovoz nebo v souvislosti s ním, na způsob výběru takového cla a poplatků, na jiné dovozní předpisy či formální náležitosti a opatření ovlivňující obchodování se službami jiná než opatření upravující zahrnuté zakázky.
 Článek 176
 Zveřejňování informací o zakázkách
 1. Každá ze stran:
 a)
 neprodleně zveřejní všechna opatření obecné působnosti týkající se zahrnutých zakázek, jakož i veškeré jejich změny, v úředně určených elektronických či tištěných médiích, která mají širokou distribuci a jsou veřejnosti snadno dostupná;
 b)
 poskytne jiné straně na požádání jejich vysvětlení;
 c)
 uvede v dodatku 2 přílohy XII (Veřejné zakázky) seznam elektronických a tištěných médií, na nichž strana zveřejní informace podle písmene a); a
 d)
 uvede v dodatku 3 přílohy XII (Veřejné zakázky) seznam elektronických médií, na nichž strana zveřejní informace podle tohoto článku a článku 177, čl. 180 odst. 1 a čl. 188 odst. 2.
 2. Každá strana neprodleně oznámí ostatním stranám veškeré změny informací uvedených v dodatcích 2 a 3 přílohy XII (Veřejné zakázky).
 Článek 177
 Zveřejňování oznámení
 1. Zadavatel u každé zahrnuté zakázky s výjimkou okolností popsaných v článku 185, zveřejní v příslušném médiu uvedeném v dodatku 3 přílohy XII (Veřejné zakázky) oznámení zamýšlené zakázky. Každé takové oznámení musí obsahovat informace stanovené v dodatku 4 přílohy XII (Veřejné zakázky). Oznámení musí být přístupná bezplatně v elektronické podobě z jednoho přístupového místa.
 2. Každá strana vyzývá své zadavatele k tomu, aby v každém finančním roce co nejdříve zveřejnili oznámení plánované zakázky. Oznámení by mělo obsahovat předmět veřejné zakázky a plánované datum zveřejnění oznámení zamýšlené zakázky.
 3. Zadavatelé uvedení na seznamu v pododdíle 3 dodatku 1 přílohy XII (Veřejné zakázky) mohou využívat oznámení plánované zakázky jako oznámení zamýšlené zakázky za předpokladu, že toto oznámení obsahuje tolik informací podle dodatku 4 přílohy XII (Veřejné zakázky), kolik jich je dostupných, a také prohlášení, že dodavatelé, kteří mají o zakázku zájem, jej mají vyjádřit zadavateli.
 Článek 178


text:
Podmínky účasti
 1. Zadavatelé omezí podmínky účasti v nabídkovém řízení na takové, které jsou zásadní pro zajištění toho, aby měl dodavatel pro splnění dané zakázky právní a finanční kapacitu i podnikatelské a odborné schopnosti.
 2. Při posuzování, zda dodavatel splňuje podmínky účasti, hodnotí zadavatel finanční, podnikatelské a odborné schopnosti dodavatele na základě jeho podnikatelských aktivit jak na území strany zadavatele, tak mimo ně, a nesmí účast dodavatele na zakázce podmínit dřívějším zadáním jedné nebo více zakázek danému dodavateli zadavatelem této strany nebo předchozími pracovními zkušenostmi dodavatele na území této strany.
 3. Při posuzování podle odstavce 2 vychází zadavatel z podmínek, které předem blíže určil v oznámeních či v zadávací dokumentaci.
 4. Zadavatel smí vyloučit dodavatele z důvodu, jako jsou úpadek, nepravdivá prohlášení, závažné nebo opakované nedostatky při plnění některého hmotněprávního požadavku nebo povinnosti vyplývající z předchozí smlouvy či smluv, odsouzení pro závažný trestný čin nebo jiné odsouzení pro závažný veřejný delikt, profesní pochybení nebo neplacení daní.
 5. Zadavatel může požadovat, aby uchazeč ve své nabídce uvedl, jakou část zakázky případně zamýšlí zadat třetím stranám, a všechny navrhované subdodavatele. Tímto údajem není dotčena odpovědnost hlavního zhotovitele.
 Článek 179
 Výběrové nabídkové řízení
 1. Pokud zadavatel hodlá využít výběrového nabídkového řízení:
 a)
 uvede v oznámení zamýšlené zakázky přinejmenším informace uvedené v dodatku 4 písm. a), b), d), e), h), a i) přílohy XII (Veřejné zakázky) a vyzve dodavatele k podání žádosti o účast; a
 b)
 poskytne kvalifikovaným dodavatelům do začátku běhu lhůty pro podávání nabídek přinejmenším informace uvedené v dodatku 4 písm. c), f) a g) přílohy XII (Veřejné zakázky).
 2. Zadavatel uzná za kvalifikované dodavatele všechny domácí dodavatele a všechny dodavatele jiné strany, kteří splňují podmínky účasti v dané, řízení, ledaže by zadavatel v oznámení zamýšlené zakázky stanovil jakékoli omezení počtu dodavatelů, jimž bude dovoleno podat nabídku, a kritéria pro výběr tohoto omezeného počtu dodavatelů.
 3. Pokud zadávací dokumentace není veřejně přístupná ode dne zveřejnění oznámení podle odstavce 1, zadavatel zajistí, aby tyto dokumenty byly zpřístupněny všem kvalifikovaným dodavatelům vybraným v souladu s odstavcem 2 ve stejnou dobu.
 Článek 180
 Stálý seznam (60)
 1. Zadavatel může zřídit nebo vést stálý seznam dodavatelů za předpokladu, že každý rok zveřejní oznámení vyzývající dodavatele, kteří mají zájem, k podání žádosti o zařazení na tento seznam a že tato oznámení, jsou-li zveřejněna elektronickými prostředky, jsou nepřetržitě k dispozici v příslušném médiu uvedeném v dodatku 3 přílohy XII (Veřejné zakázky). Toto oznámení obsahuje informace stanovené v dodatku 5 přílohy XII (Veřejné zakázky).
 2. Nečiní-li doba platnosti stálého seznamu více než tři roky, může zadavatel bez ohledu na odstavec 1 zveřejnit oznámení podle zmíněného odstavce pouze jednou, a sice na začátku doby jeho platnosti, za předpokladu, že v oznámení je uvedena doba platnosti a informace o tom, že žádná další oznámení již nebudou zveřejněna.
 3. Zadavatel umožní dodavatelům požádat kdykoli o zařazení na stálý seznam a všechny kvalifikované dodavatele na tento seznam zapíše v rozumně krátké době.
 4. Zadavatel může oznámení vyzývající dodavatele k podání žádosti o zařazení na stálý seznam použít jako oznámení zamýšlené zakázky za předpokladu,


text:
že:
 a)
 oznámení je zveřejněno v souladu s odstavcem 1 a obsahuje informace stanovené v dodatku 5 přílohy XII (Veřejné zakázky) a tolik informací stanovených v dodatku 4 přílohy XII (Veřejné zakázky), kolik jich je dostupných, a že je v něm uvedeno, že jde o oznámení zamýšlené zakázky;
 b)
 zadavatel neprodleně poskytne dodavatelům, kteří u něho projeví o danou zakázku zájem, informace, jež jim budou postačovat pro posouzení jejich zájmu o zakázku, včetně všech zbývajících informací podle dodatku 4 přílohy XII (Veřejné zakázky), nakolik jsou tyto informace dostupné; a
 c)
 dodavateli, který požádal o zařazení na stálý seznam v souladu s odstavcem 3, může být umožněno podání nabídky pro danou zakázku, pokud má zadavatel dostatek času na posouzení, zda nabídka splňuje podmínky účasti.
 5. Zadavatel všechny dodavatele, kteří podají žádost o účast na zakázce nebo o zařazení na stálý seznam, neprodleně informuje o svém rozhodnutí ve vztahu k jejich žádostem.
 6. Pokud zadavatel zamítne dodavatelovu žádost o účast na zakázce nebo o zařazení na stálý seznam, přestane dodavatele považovat za kvalifikovaného nebo jej vyškrtne ze stálého seznamu, neprodleně o této skutečnosti informuje daného dodavatele a na jeho žádost mu poskytne písemné odůvodnění svého rozhodnutí.
 Článek 181
 Technické specifikace
 1. Zadavatel nesmí připravovat, přijímat ani používat žádné technické specifikace nebo předepisovat žádný postup pro posuzování shody za účelem nebo s účinkem vytvoření zbytečných překážek pro mezinárodní obchod.
 2. Při předepisování technických specifikací pořizovaného zboží nebo služeb zadavatel, je-li to vhodné:
 a)
 stanoví technické specifikace spíše jako požadavky na výkon a funkci než jako vzhledové nebo popisné charakteristiky; a
 b)
 založí technické specifikace na mezinárodních normách, pokud takové normy existují; jinak na vnitrostátních technických předpisech, uznávaných vnitrostátních normách nebo na stavebních předpisech.
 3. Pokud se v technických specifikacích použijí vzhledové nebo popisné charakteristiky, měl by zadavatel uvést, je-li to vhodné, že bude brát v úvahu nabídky rovnocenného zboží či služeb prokazatelně splňujících podmínky zakázky, a to použitím například slov „nebo rovnocenné“ v zadávací dokumentaci.
 4. Zadavatel nesmí v technických specifikacích uvádět požadavek nebo odkaz na určitou ochrannou známku nebo obchodní jméno, patent, autorské právo, průmyslový vzor nebo typ, specifický původ, výrobce nebo dodavatele, pokud existuje jiný dostatečně přesný nebo srozumitelný způsob, jak popsat požadavky na zakázku. Pokud takový způsob neexistuje, musí zadavatel v zadávací dokumentaci použít například slova „nebo rovnocenný“.
 5. Zadavatel nesmí způsobem, který by ve svém důsledku bránil hospodářské soutěži, vyžadovat ani přijímat rady, které by mohly být použity při přípravě nebo přijímání technických specifikací pro určitou zakázku, od osoby, která může mít na zakázce obchodní zájem.
 6. Strany, včetně jejich zadavatelů, mohou v souladu s tímto článkem připravovat, přijímat či používat technické specifikace s cílem podporovat zachování přírodních zdrojů nebo ochranu životního prostředí.
 Článek 182
 Zadávací dokumentace
 1. Zadavatel poskytne dodavatelům zadávací dokumentaci, která obsahuje všechny informace, které dodavatelé potřebují k přípravě a podání odpovídajících nabídek. Tato dokumentace musí zahrnovat úplný popis požadavků uvedených v dodatku 8 přílohy XII (Veřejné zakázky), pokud již nebyl poskytnut v oznámení zamýšlené zakázky.
 2. Zadavatel neprodleně reaguje na každou přiměřenou žádost o relevantní


text:
informace podanou dodavatelem, jenž se řízení účastní, za předpokladu, že tyto informacemi nezvýhodní tohoto dodavatele proti jeho soutěžitelům v daném řízení.
 3. Pokud před zadáním zakázky zadavatel změní kritéria nebo požadavky stanovené v oznámení zamýšlené zakázky nebo v zadávací dokumentaci poskytnuté zúčastněným dodavatelům nebo pokud provede změny v oznámení či zadávací dokumentaci, předá veškeré takové změny nebo upravená či znovu vydaná oznámení či zadávací dokumenty v písemné podobě:
 a)
 všem dodavatelům, kteří se v době změn informací účastní řízení, pokud jsou známi, a ve všech ostatních případech stejným způsobem jako u původních informací; a
 b)
 ve vhodnou dobu tak, aby tito dodavatelé měli možnost příslušně upravit své nabídky a znovu je podat.
 Článek 183
 Lhůty
 Zadavatel v souladu se svými vlastními přiměřenými potřebami poskytne dodavatelům dostatek času na přípravu a na podání žádosti o účast na veřejné zakázce, jakož i na podání odpovídající nabídky, přičemž vezme v úvahu takové faktory, jako je povaha a složitost zakázky, předpokládaný rozsah subdodávek nebo doba nutná pro doručení nabídky ze zahraničních i domácích míst, pokud k doručení není použito elektronických prostředků. Platné lhůty jsou stanoveny v dodatku 5 přílohy XII (Veřejné zakázky).
 Článek 184
 Jednání
 1. Strany mohou stanovit, že jejich zadavatelé vedou jednání:
 a)
 v souvislosti se zakázkami, u kterých uvedly tento záměr v oznámení zamýšlené zakázky; nebo
 b)
 pokud se na základě vyhodnocení jeví, že žádná nabídka není zjevně nejvýhodnější z hlediska zvláštních hodnotících kritérií stanovených v oznámeních nebo v zadávací dokumentaci.
 2. Zadavatel je povinen:
 a)
 zajistit, aby každé vyloučení dodavatelů, kteří se účastní jednání, probíhalo v souladu s hodnotícími kritérii stanovenými v oznámeních nebo v zadávací dokumentaci; a
 b)
 kde je to vhodné, po ukončení jednání poskytnout zbývajícím dodavatelům společnou lhůtu pro podání nových nebo přepracovaných nabídek.
 Článek 185
 Omezené nabídkové řízení
 Zadavatel může použít omezeného nabídkového řízení a může se rozhodnout nepoužít články 177 až 180, 182 až 184, 186 a 187 pouze za těchto podmínek:
 a)
 pokud:
 i)
 nebyly podány žádné nabídky nebo o účast nepožádal žádný dodavatel;
 ii)
 nebyly podány žádné nabídky, které by splňovaly základní požadavky zadávací dokumentace;
 iii)
 žádný dodavatel nesplnil podmínky účasti; nebo
 iv)
 'podané nabídky byly předem dohodnuty;
 za předpokladu, že požadavky v zadávací dokumentaci nejsou výrazně změněny;
 b)
 pokud zboží či služby mohou být dodány pouze určitým dodavatelem a neexistuje k nim žádná přiměřená alternativa nebo náhrada, protože se veřejná zakázka týká uměleckého díla; kvůli ochraně patentů, autorských práv nebo jiných výhradních práv; nebo kvůli nepřítomnosti hospodářské soutěže z technických důvodů, jako v případě zakázek na služby intuitu personae;
 c)
 v případě dodatečných dodávek od původního dodavatele, jež obsahují zboží a služby, které nebyly do prvotní zakázky zahrnuty, pokud změna dodavatele tohoto dodatečného zboží či služeb:
 i)
 není možná z ekonomických nebo technických důvodů, jakými jsou požadavky na zaměnitelnost nebo interoperabilitu se stávajícím zařízením, softwarem, službami nebo instalacemi pořízenými v rámci prvotní veřejné zakázky; a
 ii)
 by pro zadavatele znamenala značné obtíže nebo výrazné zvýšení nákladů;
 d)
 v nezbytně nutných případech, pokud z důvodů krajní naléhavosti vyvolaných událostmi, které zadavatel nemohl předvídat,


text:
by zboží nebo služby nemohly být získány včas prostřednictvím otevřeného nebo výběrového nabídkového řízení;
 e)
 v případě zboží zakoupeného na komoditním trhu;
 f)
 pokud zadavatel pořizuje prototypy nebo první zboží nebo službu, které jsou vyvinuty na jeho žádost v průběhu plnění nebo pro plnění určité zakázky na výzkum, pokus, studii nebo původní vývoj;
 g)
 v případě koupí za výjimečně výhodných podmínek, které jsou nabízeny pouze krátkodobě v souvislosti s neobvyklým prodejem, jako je konkurs, nucená správa nebo likvidace, a kdy nejde o běžné koupě od pravidelných dodavatelů; nebo
 h)
 v případě zadání zakázky vítězi soutěže o návrh, pokud byla soutěž uspořádána způsobem, který je v souladu se zásadami této hlavy, a pokud jsou v ní soutěžící hodnoceni nezávislou porotou s cílem zadat zakázku na návrh vítězi.
 Článek 186
 Elektronické aukce
 Pokud zadavatel hodlá zadat zahrnutou zakázku v elektronické aukci, poskytne každému účastníkovi před jejím zahájením:
 a)
 metodu pro automatické hodnocení, včetně matematického vzorce, která je založena na hodnotících kritériích stanovených v zadávací dokumentaci a která bude při aukci použita pro automatické řazení a přeřazování;
 b)
 výsledky všech prvotních hodnocení prvků jeho nabídky, pokud má být zakázka zadána na základě nejvýhodnější nabídky; a
 c)
 jakékoli jiné relevantní informace k průběhu aukce.
 Článek 187
 Zacházení s nabídkami a zadávání zakázek
 1. Zadavatel všechny nabídky přijímá, otevírá a nakládá s nimi podle postupů, které zaručí spravedlnost a nestrannost nabídkového řízení, jakož i zachování důvěrnosti nabídek. Rovněž zachovává důvěrnost nabídek nejméně do jejich otevření.
 2. Nabídka, která má být hodnocena z hlediska možnosti zadání zakázky, musí mít písemnou podobu a musí v době otevření nabídek odpovídat základním požadavkům stanoveným v oznámeních a v zadávací dokumentaci a musí být podána dodavatelem, který splňuje podmínky účasti.
 3. S výjimkou případů, kdy zadavatel rozhodne, že zadání zakázky není ve veřejném zájmu, zadá zakázku tomu dodavateli, o kterém rozhodl, že je schopen splnit podmínky smlouvy, a který výlučně na základě hodnotících kritérií stanovených v oznámeních a v zadávací dokumentaci podal nejvýhodnější nabídku, nebo pokud je jediným kritériem cena, nabídku cenově nejnižší.
 4. Obdrží-li zadavatel nabídku v ceně, která je mimořádně nižší než ceny ve ostatních podaných nabídek, může u dodavatele ověřit, zda splňuje podmínky účasti a zda je schopen splnit podmínky zakázky.
 Článek 188
 Transparentnost informací o veřejné zakázce
 1. Zadavatel zúčastněné dodavatele neprodleně seznámí se svým rozhodnutím o zadání zakázky a na žádost tak učiní písemně. S výhradou čl. 189 odst. 2 a 3 informuje zadavatel neúspěšné dodavatele na jejich žádost o důvodech, proč nevybral jejich nabídku, a o relativních výhodách nabídky vítězného dodavatele.
 2. Do 72 dnů po zadání každé zahrnuté zakázky zveřejní zadavatel oznámení o zadání zakázky, které obsahuje přinejmenším informace stanovené v dodatku 7 přílohy XII (Veřejné zakázky), v příslušném tištěném nebo elektronickém médiu uvedeném v dodatku 2 přílohy XII (Veřejné zakázky). Použije-li se pouze elektronické médium, musí informace zůstat snadno dostupné po přiměřeně dlouhou dobu.
 3. Zadavatel vede zprávy a záznamy o nabídkových řízeních souvisejících se zahrnutými zakázkami, včetně zpráv podle dodatku 7 přílohy XII (Veřejné zakázky), a uchovává je nejméně po dobu


text:
tří let od zadání zakázky.
 Článek 189
 Zpřístupňování informací
 1. Na žádost jiné strany poskytne kterákoli strana pohotově informace potřebné ke zjištění, zda bylo zadávací řízení provedeno spravedlivě, nestranně a v souladu s touto hlavou, včetně informací o vlastnostech a relativních přednostech úspěšné nabídky. V případech, kdy by sdělení těchto informací poškodilo hospodářskou soutěž při nabídkových řízeních v budoucnosti, nezpřístupní přijímající strana tyto informace žádnému dodavateli bez konzultace se stranou, která dané informace poskytla, a bez jejího souhlasu.
 2. Strany, včetně jejich zadavatelů, neposkytnou žádnému dodavateli informace, jež by mohly poškodit poctivou hospodářskou soutěž mezi dodavateli, bez ohledu na jakákoli jiná ustanovení této hlavy.
 3. Žádná ustanovení této hlavy nelze vykládat tak, že by byly strany, včetně jejich zadavatelů, orgány a přezkumné subjekty povinny zpřístupňovat důvěrné informace, pokud by takové zpřístupnění ohrozilo výkon práva, mohlo poškodit poctivou hospodářskou soutěž mezi dodavateli, poškozovalo by oprávněné obchodní zájmy konkrétních osob, včetně ochrany duševního vlastnictví, nebo by bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem.
 Článek 190
 Vnitřní námitkové řízení
 1. Každá strana zachová nebo zavede včasné, účinné, transparentní a nediskriminační správní či soudní přezkumné řízení, které dodavateli, jenž má či měl zájem na zahrnuté zakázce, umožní podat námitky proti:
 a)
 porušení této hlavy; nebo
 b)
 nedodržení opatření, kterými strana tuto hlavu provádí, pokud dodavatel nemá podle domácího práva strany právo přímo napadnout porušení této hlavy;
 k nimž došlo v souvislosti s danou veřejnou zakázkou, na kterou se vztahuje tato hlava.
 2. Procesní pravidla pro veškeré námitky podle odstavce 1 musí mít písemnou podobu a být všeobecně dostupná.
 3. V případě stížnosti dodavatele vznesené v souvislosti se zahrnutou zakázkou, na níž má nebo měl zájem, že došlo k porušení nebo nedodržení ve smyslu odstavce 1, vyzve dotčená strana zadavatele a dodavatele, aby hledali řešení stížnosti prostřednictvím konzultací. Zadavatel jakoukoli takovou stížnost včas a nestranně zváží tak, aby to nebylo na újmu dodavatelově účasti na probíhajícím nebo budoucím zadávacím řízení ani jeho právu domáhat se nápravy ve správním či soudním přezkumném řízení.
 4. Každému dodavateli se na vypracování a podání námitky poskytne dostatek času, v každém případě nejméně 10 dní od doby, kdy se dodavatel o důvodech pro námitku dozvěděl nebo se rozumně dozvědět mohl.
 5. Každá strana zřídí nebo pověří nejméně jeden nestranný správní či soudní orgán, který je nezávislý na zadavatelích a který bude přijímat a přezkoumávat námitky podané dodavatelem v souvislosti se zahrnutou zakázkou.
 6. Pokud námitku prvotně přezkoumá subjekt jiný než orgán uvedený v odstavci 5, zajistí příslušná strana dodavateli možnost odvolat se proti prvotnímu rozhodnutí k nestrannému správnímu nebo soudnímu orgánu, který je nezávislý na zadavateli, jehož zakázka je předmětem námitky. Přezkumný orgán, který není soudem, buď podléhá soudnímu přezkumu, nebo pracuje podle postupů, které zajistí, aby:
 a)
 zadavatel odpověděl na námitku písemně a zpřístupnil přezkumnému orgánu veškerou relevantní dokumenty;
 b)
 před rozhodnutím přezkumného orgánu o námitce účastníci řízení (dále jen „účastníci“) měli právo být slyšeni;
 c)
 účastníci měli právo na zastoupení a doprovod;
 d)
 účastníci měli přístup na všechna řízení;
 e)
 účastníci měli právo požadovat, aby řízení probíhalo veřejně


text:
a mohli při něm být přítomni svědci; a
 f)
 rozhodnutí nebo doporučení navazující na námitky dodavatelů byla poskytována včas, písemně a s odůvodněním základu pro každé rozhodnutí či doporučení.
 7. Každá ze stran přijme nebo zachová řízení pro:
 a)
 rychlá předběžná opatření, která zajistí, že dodavatel neztratí příležitost účastnit se zadávacího řízení. Tato dočasná opatření mohou vést k přerušení zadávacího řízení. Uvedené řízení může zajistit, že při rozhodování, zda by měla být taková opatření uplatněna, mohou být vzaty v úvahu hlavní nepříznivé důsledky pro dotčené zájmy, včetně veřejného zájmu. Nepřijetí opatření musí být patřičně písemně zdůvodněno; a
 b)
 nápravu porušení této hlavy nebo vyrovnání za ztrátu nebo utrpěné škody, pokud přezkumný orgán rozhodl, že došlo k porušení nebo nedodržení ve smyslu odstavce 1. Taková náprava nebo vyrovnání mohou být omezeny buď na náklady na přípravu nabídky, nebo na náklady související s námitkou, nebo na obojí.
 Článek 191
 Úpravy a opravy oblasti působnosti
 1. Pokud strana pozmění oblast působnosti zakázek, na které se vztahuje tato hlava:
 a)
 poskytne písemné oznámení ostatním stranám; a
 b)
 v oznámení ostatním stranám uvést návrh přiměřené vyrovnávací úpravy, aby byla oblast působnosti zachována na srovnatelné úrovni jako před změnou.
 2. Bez ohledu na odst. 1 písm. b) nemusí strana navrhnout vyrovnávací úpravu, pokud:
 a)
 předmětná změna je drobnou změnou nebo opravou čistě formální povahy; nebo
 b)
 navržená změna se týká subjektu, nad nímž strana fakticky ztratila kontrolu nebo vliv.
 3. Pokud jiná strana nesouhlasí, že:
 a)
 změna navržená podle odst. 1 písm. b) je přiměřená, aby byla zachována srovnatelná úroveň vzájemně dohodnuté oblasti působnosti;
 b)
 navržená změna je drobnou změnou nebo opravou podle odst. 2 písm. a); nebo
 c)
 navržená změna se týká subjektu, nad nímž strana fakticky ztratila kontrolu nebo vliv podle odst. 2 písm. b);
 musí do 30 dnů od přijetí oznámení uvedeného v odstavci 1 podat písemnou námitku, jinak se má za to, že s úpravou nebo navrženou změnou souhlasila, a to i pro účely hlavy XII (Řešení sporů).
 4. Pokud se strany ve Výboru pro obchod dohodnou na jakékoli navržené změně, opravě nebo drobné změně, včetně případů, kdy ve lhůtě 30 dnů podle odstavce 3 nepodá žádná strana námitku, neprodleně změní příslušnou přílohu.
 5. Strana EU může kdykoli zahájit dvoustranná jednání s kteroukoli signatářskou andskou zemí za účelem rozšíření přístupu na trh, jenž byl v rámci této hlavy vzájemně dohodnut.
 Článek 192
 Účast mikropodniků a malých a středních podniků
 1. Strany uznávají důležitost účasti mikropodniků a malých a středních podniků na veřejných zakázkách.
 2. Strany rovněž uznávají důležitost obchodních partnerství mezi dodavateli stran, a zejména mikropodniků a malých a středních podniků, včetně společné účasti na nabídkových řízeních.
 3. Strany se dohodly na výměně informací a na spolupráci s cílem usnadnit mikropodnikům a malým a středním podnikům přístup k postupům a metodám zadávání veřejných zakázek a souvisejícím požadavkům a zaměřit se při tom na jejich zvláštní potřeby.
 Článek 193
 Spolupráce
 1. Strany uznávají důležitost spolupráce v zájmu dosažení lepšího porozumění svým systémům pro zadávání veřejných zakázek a v zájmu zlepšení přístupu ke svým


text:
trhům, zejména pro dodavatele z řad mikropodniků a malých a středních podniků.
 2. Strany usilují o spolupráci například v těchto oblastech:
 a)
 výměna zkušeností a informací, jako jsou předpisové rámce, osvědčené postupy a statistiky;
 b)
 vývoj a používání elektronické komunikace v systémech pro zadávání veřejných zakázek;
 c)
 budování kapacity a technická pomoc pro dodavatele s ohledem na přístup na trh s veřejnými zakázkami;
 d)
 posílení institucí v zájmu provádění ustanovení této hlavy, včetně odborného vzdělávání pracovníků veřejné správy; a
 e)
 budování kapacity k zajištění mnohojazyčného přístupu k příležitostem k zakázkám.
 3. Strana EU poskytuje potenciálním uchazečům o veřejnou zakázku ze signatářských andských zemí na jejich žádost pomoc, kterou považuje za přiměřenou, při předkládání nabídek a při výběru zboží nebo služeb, jež by mohly zajímat zadavatele Evropské unie nebo jejich členských států. Strana EU jim obdobně pomáhá při dodržování technických předpisů a norem týkajících se zboží nebo služeb, jež jsou předmětem zamýšlené zakázky.
 Článek 194
 Podvýbor pro veřejné zakázky
 1. Strany zřizují Podvýbor pro veřejné zakázky složený ze zástupců každé strany.
 2. Podvýbor:
 a)
 hodnotí provádění této hlavy, včetně využití příležitostí, jež nabízí zlepšený přístup k veřejným zakázkám, a doporučuje stranám vhodné činnosti;
 b)
 hodnotí a sleduje opatření v oblasti spolupráce, jež strany předkládají; a
 c)
 aniž je dotčen čl. 191 odst. 5, zvažuje další jednání zaměřená na rozšíření oblasti působnosti této hlavy.
 3. Podvýbor pro veřejné zakázky se schází na žádost některé ze stran v místě a v den, na nichž se dohodnou, a o svých zasedáních vede písemné záznamy.
 HLAVA VII
 DUŠEVNÍ VLASTNICTVÍ
 KAPITOLA 1
 Obecná ustanovení
 Článek 195
 Cíle
 Cílem této hlavy je:
 a)
 podporovat inovace a kreativitu a usnadňovat výrobu a uvádění na trh inovativních a kreativních produktů mezi stranami; a
 b)
 dosáhnout přiměřené a účinné úrovně ochrany a vymáhání práv k duševnímu vlastnictví, která přispěje k převodu a šíření technologie a podpoří sociální a hospodářský blahobyt a rovnováhu mezi právy majitelů a veřejným zájmem.
 Článek 196
 Povaha a rozsah povinností
 1. Strany potvrzují práva a závazky podle Dohody WTO o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (dále jen „dohoda TRIPS“) a podle veškerých dalších mnohostranných dohod týkajících se duševního vlastnictví a dohod uzavřených v rámci Světové organizace duševního vlastnictví (dále jen „WIPO“), jejichž stranami jsou.
 2. Ustanovení této hlavy doplňují a specifikují práva a závazky stran podle dohody TRIPS a dalších mnohostranných dohod týkajících se duševního vlastnictví, jejichž stranami jsou, a proto nebude žádné ustanovení této hlavy odporovat ustanovením takových mnohostranných dohod ani je narušovat.
 3. Strany uznávají potřebu udržovat rovnováhu mezi právy majitelů práv k duševnímu vlastnictví a zájmem veřejnosti, zejména pokud jde o vzdělávání, kulturu, výzkum, veřejné zdraví, bezpečnost potravin, životní prostředí, přístup k informacím a převod technologie.
 4. Strany uznávají a potvrzují práva a závazky podle Úmluvy o biologické rozmanitosti přijaté dne 5. června 1992 a podporují a prosazují úsilí zaměřené na vytvoření vzájemně se podporujícího vztahu mezi dohodou TRIPS a zmíněnou úmluvou.
 5. Pro účely této dohody zahrnují práva k duševnímu vlastnictví:
 a)
 autorské právo, včetně autorského práva k počítačovým programům a


text:
databázím;
 b)
 práva související s právem autorským;
 c)
 patentová práva;
 d)
 ochranné známky;
 e)
 obchodní jména, jsou-li chráněna jako výhradní vlastnická práva v dotčeném domácním právu;
 f)
 průmyslové vzory;
 g)
 topografie integrovaných obvodů;
 h)
 zeměpisná označení;
 i)
 odrůdy rostlin; a
 j)
 ochranu důvěrných informací.
 6. Pro účely této dohody zahrnuje ochrana práv k duševnímu vlastnictví ochranu proti nekalé soutěži, jak je uvedena v článku 10bis Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví (ve znění Stockholmského aktu z roku 1967) (dále jen „Pařížská úmluva“).
 Článek 197
 Obecné zásady
 1. S ohledem na ustanovení této hlavy může každá strana při přípravě nebo změnách domácích právních předpisů využívat výjimek a možností povolených mnohostrannými dohodami týkajícími se duševního vlastnictví, zejména při přijímání opatření nezbytných k ochraně veřejného zdraví a výživy a zajištění přístupu k lékům.
 2. Strany uznávají důležitost prohlášení přijatého na čtvrté ministerské konferenci v Dohá a především prohlášení z Dohá o dohodě TRIPS a veřejném zdraví, přijatého dne 14. listopadu 2001 na ministerské konferenci WTO, a jeho následných změn. V tomto smyslu strany při výkladu a provádění práv a povinností podle této hlavy zajišťují soulad s tímto prohlášením.
 3. Strany přispívají k provádění a dodržování Rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 30. srpna 2003 o odstavci 6 prohlášení z Dohá o dohodě TRIPS a veřejném zdraví a rovněž Protokolu, kterým se mění dohoda TRIPS, podepsaného v Ženevě dne 6. prosince 2005.
 4. Strany rovněž uznávají důležitost podpory provádění rezoluce WHA 61.21 týkající se celosvětové strategie a akčního plánu pro veřejné zdraví, inovace a duševní vlastnictví, přijaté na zasedání Světového zdravotnického shromáždění dne 24. května 2008.
 5. V souladu s dohodou TRIPS nebude žádné ustanovení této hlavy bránit straně v přijetí jakéhokoli opatření nezbytného k zamezení zneužití práv k duševnímu vlastnictví ze strany majitelů práv nebo uchylování se k praktikám, které nevhodně omezují obchod nebo nepříznivě ovlivňují mezinárodní převod technologie.
 6. Strany uznávají, že převod technologie přispívá k posilování schopností jednotlivých zemí v zájmu vytvoření zdravé a životaschopné technické základny.
 7. Strany uznávají dopad informačních a komunikačních technologií na využívání literárních a uměleckých děl, uměleckých výkonů, zvukových záznamů a vysílání, a tedy potřebu zajistit přiměřenou ochranu autorských práv a souvisejících práv v digitálním prostředí.
 Článek 198
 Národní zacházení
 Každá strana poskytne státním příslušníkům ostatních stran zacházení neméně příznivé, než jaké poskytuje svým vlastním státním příslušníkům, týkající se ochrany (61) duševního vlastnictví, s výhradou výjimek již stanovených v článcích 3 a 5 dohody TRIPS.
 Článek 199
 Zacházení podle nejvyšších výhod
 Pokud jde o ochranu duševního vlastnictví, bude jakákoli výhoda, přednost, výsada nebo osvobození přiznaná stranou státním příslušníkům kterékoli jiné země přiznána ihned a bezpodmínečně státním příslušníkům všech ostatních stran, s výhradou výjimek stanovených v článcích 4 a 5 dohody TRIPS.
 Článek 200
 Vyčerpání práva
 Každá strana může zřídit vlastní režim pro vyčerpání práv k duševnímu vlastnictví, s výhradou ustanovení dohody TRIPS.
 KAPITOLA 2
 Ochrana biologické rozmanitosti a tradičních vědomostí
 Článek 201
 1. Strany uznávají důležitost a význam biologické rozmanitosti a jejích složek a s ní souvisejících tradičních vědomostí, inovací a postupů domorodých a místních společenství


text:
(62). Strany dále potvrzují svá svrchovaná práva ke svým přírodním zdrojům a uznávají svá práva a závazky podle Úmluvy o biologické rozmanitosti, pokud jde o přístup ke genetickým zdrojům a o spravedlivé a nestranné rozdělování přínosů vyplývajících z využívání těchto genetických zdrojů.
 2. Strany uznávají přispění domorodých a místních společenství v minulosti, současnosti a budoucnosti k ochraně a udržitelnému využívání biologické rozmanitosti i všech jejích složek a obecně přispění tradičních vědomostí (63) svých domorodých a místních společenství ke kultuře a hospodářskému a sociálnímu rozvoji národů.
 3. V mezích svých domácích právních předpisů strany v souladu s čl. 8 písm. j) Úmluvy o biologické rozmanitosti respektují, chrání a udržují vědomosti, inovace a postupy domorodých a místních společenství ztělesňujících tradiční životní styl vhodný pro ochranu a udržitelné využívání biologické rozmanitosti, podporují jejich širší využívání podmíněné předchozím informovaným souhlasem vlastníků takových vědomostí, inovací a postupů a zasazují se o spravedlivé rozdělování přínosů vyplývajících z využívání takových vědomostí, inovací a postupů.
 4. V souladu s čl. 15 odst. 7 Úmluvy o biologické rozmanitosti strany potvrzují svůj závazek přijmout opatření, jehož cílem je spravedlivé a nestranné rozdělování přínosů vyplývajících z využívání genetických zdrojů. Strany rovněž uznávají, že vzájemně dohodnuté podmínky mohou obsahovat v souvislosti s právy k duševnímu vlastnictví závazky pro sdílení přínosů vyplývajících z využívání genetických zdrojů a s nimi souvisejících tradičních vědomostí.
 5. Kolumbie a strana EU budou spolupracovat na dalším vyjasnění otázky a pojetí neoprávněného využívání genetických zdrojů a s nimi souvisejících tradičních vědomostí, inovací a postupů, aby v souladu s ustanoveními mezinárodního a domácího práva a podle potřeby nalezly opatření k řešení této otázky.
 6. S výhradou domácích právních předpisů a mezinárodního práva strany spolupracují, aby zajistily, že práva k duševnímu vlastnictví jsou oporou a nikoli protikladem jejich práv a závazků podle Úmluvy o biologické rozmanitosti, pokud se týká genetických zdrojů a s nimi souvisejících tradičních vědomostí domorodých a místních společenství žijících na jejich územích. Strany potvrzují svá práva a závazky, jež pro ně ve vztahu k zemím poskytujícím genetické zdroje vyplývají podle čl. 16 odst. 3 Úmluvy o biologické rozmanitosti, přijmout opatření v zájmu zajištění přístupu k technologiím, které těchto zdrojů využívají, a jejich převodu na základě vzájemně dohodnutých podmínek. Tímto ustanovením nejsou dotčena práva a závazky podle článku 31 dohody TRIPS.
 7. Strany uznávají užitečnost toho, aby byl při přihlašování patentů uváděn původ či zdroj genetických zdrojů a s nimi souvisejících tradičních vědomostí, jelikož se tím přispívá k transparentnosti o využívání genetických zdrojů a s nimi souvisejících tradičních vědomostí.
 8. Strany v souladu se svými domácími právními předpisy zajistí, aby byly veškeré takové požadavky uplatnitelné, a tak byl podpořen soulad s předpisy upravujícími přístup ke genetickým zdrojům a s nimi souvisejícím tradičním vědomostem, inovacím a postupům.
 9. Strany budou usilovat o usnadnění výměny informací o přihláškách patentů a o udělených patentech týkajících se genetických zdrojů a s nimi souvisejících tradičních vědomostí, aby k těmto informacím mohlo být přihlédnuto při věcném přezkoumání, zejména při určování stavu techniky (prior art).
 10. S výhradou kapitoly 6 (Spolupráce) této hlavy budou strany na


text:
základě vzájemně dohodnutých podmínek spolupracovat v oblasti odborného vzdělávání hodnotitelů patentů při přezkoumávání přihlášek patentů týkajících se genetických zdrojů a s nimi souvisejících tradičních vědomostí.
 11. Strany uznávají, že databáze nebo digitální knihovny obsahující relevantní informace představují užitečné nástroje pro přezkoumání patentovatelnosti vynálezů týkajících se genetických zdrojů a s nimi souvisejících tradičních vědomostí.
 12. V souladu s platným mezinárodním a domácím právem se strany dohodly na spolupráci při uplatňování domácích rámců pro přístup ke genetickým zdrojům a s nimi souvisejícím tradičním vědomostem, inovacím a postupům.
 13. Strany mohou vzájemnou dohodou tuto kapitolu přepracovat na základě výsledků a závěrů mnohostranných diskusí.
 KAPITOLA 3
 Ustanovení týkající se práv k duševnímu vlastnictví
 Oddíl 1
 Ochranné známky
 Článek 202
 Mezinárodní dohody
 1. Strany dodržují práva a závazky stanovené v Pařížské úmluvě a dohodě TRIPS.
 2. Evropská unie a Kolumbie přistoupí k Protokolu k Madridské dohodě o mezinárodním zápisu ochranných známek přijatému dne 27. června 1989 (dále jen „Madridský protokol“) do 10 let ode dne podpisu této dohody. Peru vynaloží veškeré přiměřené úsilí k tomu, aby k Madridskému protokolu přistoupilo.
 3. Evropská unie a Peru vynaloží veškeré přiměřené úsilí k tomu, aby dosáhly souladu se Smlouvou o známkovém právu přijatou dne 27. října 1994 v Ženevě (dále jen „Smlouva o známkovém právu“). Kolumbie vynaloží veškeré přiměřené úsilí k tomu, aby ke Smlouvě o známkovém právu přistoupila.
 Článek 203
 Požadavky na zápis
 Jakékoli označení nebo jakákoli kombinace označení, způsobilá odlišit zboží nebo služby jednoho podniku od zboží nebo služeb jiných podniků, může na trhu tvořit ochrannou známku. Taková označení mohou být tvořena zejména slovy, včetně kombinací slov, osobních jmen, písmen, číslovek, obrazových prvků, zvuků a kombinací barev, jakož i jakoukoli kombinací těchto označení. Tam, kde označení nejsou schopna podstatně rozlišit příslušné zboží nebo služby, může strana podmínit zápisnou způsobilost rozlišovací schopností získanou užíváním. Jako podmínku pro zápis může strana požadovat, aby označení byla rozeznatelná zrakem.
 Článek 204
 Zápisné řízení
 1. K zatřídění zboží a služeb, pro které je podána přihláška ochranné známky, strany používají systém třídění zavedený Niceskou dohodou o mezinárodním třídění výrobků a služeb pro účely zápisu známek přijatou dne 15. června 1957 v Nice, a jejími platnými změnami.
 2. Každá strana (64) stanoví systém pro zápis obchodních známek, v němž je každé konečné rozhodnutí přijaté příslušnou správou ochranných známek zdůvodněné a má písemnou podobu. Důvody pro zamítnutí zápisu ochranné známky musí být písemně sděleny žadateli, který bude mít možnost podat vůči takovému zamítnutí odpor a odvolat se proti konečnému rozhodnutí k soudu. Každá strana zajistí, aby bylo možné vznést proti žádostem o zápis ochranné známky námitku. Takové námitkové řízení musí být sporné. Každá strana zpřístupní veřejnosti elektronické databáze přihlášek ochranných známek a zapsaných ochranných známek.
 Článek 205
 Všeobecně známé ochranné známky
 Strany spolupracují za účelem zajištění účinné ochrany všeobecně známých ochranných známek podle článku 6 bis Pařížské úmluvy a článků 16.2 a 16.3 dohody TRIPS.
 Článek 206
 Výjimky z práv udělených ochranné známce
 1. Každá strana zavede omezenou výjimku (65) z práv udělených ochranné známce, jež v obchodním styku umožňuje správné užití vlastního názvu


text:
a adresy nebo popisných výrazů týkajících se druhu, kvality, množství, zamýšleného účelu, hodnoty, zeměpisného původu, doby výroby zboží nebo poskytnutí služeb či jiných vlastností zboží nebo služeb, za předpokladu, že taková výjimka bude brát zřetel na oprávněné zájmy majitele ochranné známky a třetích stran.
 2. Každá strana rovněž zavede omezené výjimky umožňující komukoli užívat ochrannou známku, je-li to nezbytné k uvedení zamýšleného účelu výrobku nebo služby, zejména v případě použití jako příslušenství či náhradních dílů, za předpokladu, že známka je užita v souladu s poctivými zvyky v průmyslu nebo obchodě.
 Oddíl 2
 Zeměpisná označení
 Článek 207
 Oblast působnosti tohoto oddílu
 S ohledem na uznávání a ochranu zeměpisných označení pocházejících z území stran platí:
 a)
 zeměpisnými označeními se pro účely této hlavy rozumí označení, která obsahují název určité země, oblasti nebo místa anebo název, který odkazuje na určitou zeměpisnou oblast, aniž by byl názvem určité země, oblasti nebo místa, a která určují produkt/výrobek jako pocházející z tohoto území, jestliže lze danou jakost, pověst nebo jiné charakteristické znaky produktu/výrobku připsat výlučně nebo v podstatě zeměpisnému prostředí, v němž je produkt/výrobek vyráběn, s jeho charakteristickými přírodními a lidskými zdroji;
 b)
 na zeměpisná označení jedné strany, která mají být jinou stranou chráněna, se tato hlava vztahuje, pouze pokud jsou za zeměpisná označení uznána a prohlášena v zemi původu;
 c)
 každá strana musí chránit zeměpisná označení pro zemědělské produkty a potraviny, vína, lihoviny a aromatizovaná vína uvedená v dodatku 1 přílohy XIII (Seznamy zeměpisných označení) v souladu s postupy uvedenými v článku 208 od vstupu této dohody v platnost;
 d)
 zeměpisná označení pro jiné produkty/výrobky než zemědělské produkty a potraviny, vína, lihoviny a aromatizovaná vína uvedená v dodatku 1 přílohy XIII (Seznamy zeměpisných označení) mohou být chráněna podle právních předpisů platných v každé ze stran. Strany uznávají, že zeměpisná označení uvedená v dodatku 2 přílohy XIII (Seznamy zeměpisných označení) jsou chráněna jako zeměpisná označení v zemi původu;
 e)
 používání (66) zeměpisných označení pro produkty/výrobky pocházející z území jedné ze stran je výlučně vyhrazeno producentům, výrobcům či řemeslníkům s výrobními či zpracovatelskými zařízeními nacházejícími se na území strany v místě nebo oblasti, na kterou označení odkazuje;
 f)
 pokud strana přijme nebo zachová systém pro schvalování používání zeměpisných označení, musí se takový systém vztahovat pouze na zeměpisná označení pocházející z jejího území;
 g)
 veřejné nebo soukromé subjekty, které jsou oprávněnými uživateli zeměpisných označení, nebo subjekty pro tento účel určené musí mít k dispozici mechanismy umožňující účinnou kontrolu používání chráněných zeměpisných označení; a
 h)
 zeměpisná označení chráněná v souladu s touto hlavou nesmějí být považována za běžné nebo obecné označení produktu/výrobku, který označují, dokud jsou chráněna ve své zemi původu.
 Článek 208
 Zavedená zeměpisná označení
 1. Po dokončení řízení o námitce a po přezkoumání zeměpisných označení Evropské unie uvedených v dodatku 1 přílohy XIII (Seznamy zeměpisných označení) a zapsaných ve straně EU budou signatářské andské země chránit tato zeměpisná označení podle úrovně ochrany stanovené v tomto oddílu.
 2. Po dokončení řízení o námitce a po přezkoumání zeměpisných označení některé ze signatářských andských zemí uvedených v dodatku 1 přílohy


text:
XIII (Seznamy zeměpisných označení) a zapsaných v této signatářské andské zemi bude strana EU chránit tato zeměpisná označení podle úrovně ochrany stanovené v tomto oddílu.
 Článek 209
 Přidání nových zeměpisných označení
 1. Strany se dohodly, že po dokončení řízení o námitce a po přezkoumání zeměpisných označení podle článku 208 je možné do dodatku 1 přílohy XIII (Seznamy zeměpisných označení) přidávat nová zeměpisná označení.
 2. Strana, která si přeje na svůj seznam v dodatku 1 přílohy XIII (Seznamy zeměpisných označení) přidat nové zeměpisné označení, podá jiné straně v Podvýboru pro duševní vlastnictví odpovídající žádost.
 3. Dnem podání žádosti o ochranu se rozumí den předání žádosti jiné straně. Tato výměna informací probíhá v Podvýboru pro duševní vlastnictví.
 Článek 210
 Rozsah ochrany zeměpisných označení
 1. Zeměpisná označení jedné ze stran uvedená v dodatku 1 přílohy XIII (Seznamy zeměpisných označení) i zeměpisná označení přidaná podle článku 209 chrání jiná strana alespoň proti:
 a)
 jakémukoli komerčnímu používání takového chráněného zeměpisného označení:
 i)
 pro totožné nebo obdobné produkty/výrobky, které nejsou v souladu se specifikací produktu/výrobku zeměpisného označení; nebo
 ii)
 pokud takové používání zneužívá pověst zeměpisného označení;
 b)
 jakémukoli jinému nepovolenému užívání (67) zeměpisných označení jiných než zeměpisná označení, která označují vína, aromatizovaná vína a lihoviny a způsobují záměnu, a to i v případě, že je název doprovázen výrazy jako „druh“, „typ“, „styl“, „napodobenina“ nebo podobnými, které jsou pro spotřebitele matoucí; aniž je dotčeno toto písmeno, jestliže některá ze stran změní své právní předpisy v zájmu ochrany zeměpisných označení jiných než zeměpisných označení, která označují vína, aromatizovaná vína a lihoviny, na vyšší úroveň než podle této dohody, musí tato strana takovou ochranu rozšířit na zeměpisná označení uvedená v dodatku 1 přílohy XIII (Seznamy zeměpisných označení);
 c)
 jakémukoli zneužívání, napodobování nebo naznačování v případě zeměpisných označení, která označují vína, aromatizovaná vína nebo lihoviny, alespoň pro výrobky tohoto druhu, a to i v případě, že je uveden skutečný původ produktu/výrobku nebo že je chráněný název uveden v překladu nebo je doprovázen výrazy jako „druh“, „styl“, „typ“, „způsob“, „jak se vyrábí v“, „napodobenina“, „chuť“, „jako“ nebo podobnými;
 d)
 jakémukoli jinému lživému nebo zavádějícímu údaji o provenienci, původu, povaze nebo základních vlastnostech produktu/výrobku použitým na vnitřním nebo vnějším obalu nebo na reklamním materiálu k danému produktu/výrobku, který by mohl vyvolat mylný dojem, pokud jde o původ produktu/výrobku; a
 e)
 veškerým dalším praktikám, které by mohly spotřebitele uvést v omyl, pokud jde o skutečný původ produktu/výrobku.
 2. Pokud některá strana v souvislosti s jednáními se třetí zemí navrhuje přiznat ochranu zeměpisnému označení uvedené třetí země a uvedený název je shodný se zeměpisným označením jiné strany, je o tom tato jiná strana informována a dá se jí možnost vyjádřit připomínky, než se názvu přizná ochrana.
 3. Strany se navzájem uvědomí, pokud zeměpisné označení přestane být chráněno ve své zemi původu.
 Článek 211
 Vztah k ochranným známkám
 1. Zápis ochranné známky odpovídající některé ze situací popsaných v čl. 210 odst. 1 ve vztahu k chráněnému zeměpisnému označení totožných nebo obdobných produktů/výrobků, strany odmítnou nebo prohlásí za neplatný, pokud je žádost o něj podána po


text:
dni podání žádosti o ochranu daného zeměpisného označení na jejich území.
 2. Aniž jsou dotčeny důvody pro odmítnutí ochrany zeměpisných označení stanovené v jejich domácích právních předpisech, není žádná strana povinna chránit zeměpisné označení, pokud by taková ochrana s ohledem na proslavené nebo všeobecně známé ochranné známky mohla uvést spotřebitele v omyl ohledně skutečné totožnosti produktu/výrobku.
 Článek 212
 Obecná ustanovení
 1. Strany si mohou v Podvýboru pro duševní vlastnictví vyměňovat dodatečné informace o technických specifikacích produktů/výrobků chráněných zeměpisnými označeními uvedenými v dodatku 1 přílohy XIII (Seznamy zeměpisných označení). Dále mohou strany usnadnit výměnu informací o kontrolních subjektech na svých územích.
 2. Žádné ustanovení tohoto oddílu nezavazuje žádnou ze stran k ochraně zeměpisného označení, které není nebo přestane být chráněno ve své zemi původu. Strana, která je územím, z něhož zeměpisné označení pochází, informuje ostatní strany, pokud takové zeměpisné označení přestane být ve své zemi původu chráněno.
 3. Specifikace produktu/výrobku, včetně veškerých jejích změn, uvedená v tomto oddílu musí být schválena orgány strany, z jejíhož území produkt/výrobek pochází.
 Článek 213
 Spolupráce a transparentnost
 1. V Podvýboru pro duševní vlastnictví může kterákoli ze stran v případě potřeby požadovat od jiné strany informace o souladu produktů/výrobků se zeměpisným označením chráněným podle tohoto oddílu s příslušnými specifikacemi produktů/výrobků a jejich změnami a rovněž informace o kontaktních místech pro usnadnění kontrol.
 2. Pokud jde o zeměpisná označení jiné strany, která jsou chráněna podle tohoto oddílu, může každá strana zveřejnit příslušné specifikace produktů/výrobků nebo jejich shrnutí a kontaktní místa pro usnadnění kontrol.
 Článek 214
 Tímto oddílem nejsou dotčena práva, která strany již uznávají v souladu s dohodami o volném obchodu s třetími zeměmi.
 Oddíl 3
 Autorské právo a práva příbuzná
 Článek 215
 Poskytovaná ochrana
 1. Strany chrání co nejúčinněji a nejjednotněji práva autorů k jejich literárním a uměleckým dílům. Strany rovněž chrání práva výkonných umělců, výrobců zvukových záznamů a vysílacích organizací, pokud jde o jejich výkony, zvukové záznamy a vysílání.
 2. Strany dodržují stávající práva a závazky na základě Bernské úmluvy o ochraně literárních a uměleckých děl ze dne 9. září 1886 (dále jen „Bernská úmluva“), Římské úmluvy o ochraně výkonných umělců, výrobců zvukových záznamů a rozhlasových organizací podepsané dne 26. října 1961 (dále jen „Římská úmluva“) a Smlouvy Světové organizace duševního vlastnictví (WIPO) o právu autorském (dále jen „WCT“) a Smlouvy WIPO o výkonech výkonných umělců a o zvukových záznamech (dále jen „WPPT“) přijatých dne 20. prosince 1996.
 Článek 216
 Osobnostní práva
 1. Nezávisle na majetkových právech autorských a i po jejich postoupení má autor právo přinejmenším uplatňovat své autorství k dílu a odporovat každému znetvoření, zkomolení nebo jiné změně díla, jakož i jinému zásahu do díla, který by byl na újmu jeho cti nebo dobré pověsti.
 2. Práva poskytovaná autorovi podle odstavce 1 se po jeho smrti zachovávají nejméně do uplynutí majetkových práv a mohou je vykonávat osoby nebo instituce oprávněné právními předpisy země, kde se ochrana uplatňuje.
 3. Nezávisle na majetkových právech výkonného umělce a i po postupu těchto práv má výkonný umělec, pokud jde o jeho živé, sluchem vnímatelné výkony nebo výkony


text:
zaznamenané na zvukových záznamech, právo požadovat, aby byl uveden jako výkonný umělec svého výkonu, ledaže neuvedení je odůvodněno způsobem užití výkonu, a odporovat každému znetvoření, zkomolení nebo jiné změně jeho výkonů, která by byla na újmu jeho pověsti. Tímto odstavcem nejsou dotčena jiná osobnostní práva uznávaná domácími právními předpisy.
 4. Nápravné prostředky k zajištění práv poskytovaných podle tohoto článku se řídí právními předpisy strany, kde se ochrana uplatňuje.
 5. Každá strana může poskytnout vyšší stupeň ochrany osobnostních práv, než který je stanoven podle tohoto článku.
 Článek 217
 Kolektivní správci práv
 Strany uznávají důležitost kolektivních správců autorských práv a práv příbuzných v zájmu zajištění účinné správy práv svěřených těmto společnostem i spravedlivého rozdělení vybraných odměn, jež jsou úměrné užití děl, výkonů nebo zvukových záznamů, přičemž je třeba brát zřetel na transparentní a osvědčené způsoby správy v souladu s domácími právními předpisy každé strany.
 Článek 218
 Trvání autorského práva
 1. Práva autora literárního nebo uměleckého díla ve smyslu článku 2 Bernské úmluvy trvají po dobu autorova života a 70 let po jeho smrti.
 2. U díla spoluautorů se doba ochrany stanovená v odstavci 1 počítá od smrti spoluautora, který ostatní přežil.
 3. U děl anonymních nebo pseudonymních uplyne doba ochrany udělená podle této dohody 70 let po tom, kdy bylo dílo oprávněně zpřístupněno veřejnosti. Nevzbuzuje-li však autorem přijatý pseudonym pochybnosti o jeho totožnosti, platí doba ochrany stanovená v odstavci 1. Prohlásí-li autor anonymního nebo pseudonymního díla svoji totožnost v průběhu výše uvedené doby, uplatní se doba ochrany stanovená v odstavci 1. Žádná strana není povinna chránit anonymní nebo pseudonymní díla, u nichž lze důvodně předpokládat, že jejich autor je již 70 let mrtev.
 4. Je-li doba ochrany díla jiného, než je fotografické dílo nebo dílo užitého umění, počítána na jiném základě, než je život fyzické osoby, nebude tato doba kratší než 70 let od konce kalendářního roku oprávněného uveřejnění díla, nebo, nedojde-li k takovému oprávněnému uveřejnění nejméně do 50 let od vytvoření díla, 70 let od konce kalendářního roku vytvoření díla.
 5. Doba ochrany kinematografických nebo audiovizuálních děl činí nejméně 70 let od uveřejnění díla se souhlasem autora, nebo, nedojde-li k takovému uveřejnění nejméně do 50 let od vytvoření takového díla, nejméně 70 let po jeho vytvoření. Případně může strana stanovit, že doba ochrany kinematografických nebo audiovizuálních děl uplyne 70 let od smrti poslední osoby označené za autora podle domácích právních předpisů.
 Článek 219
 Trvání práv příbuzných právu autorskému
 1. Ochranná doba poskytovaná výkonným umělcům podle této dohody trvá nejméně 50 let od konce roku, v němž byl výkon zaznamenán.
 2. Ochranná doba poskytovaná výrobcům zvukových záznamů podle této dohody trvá nejméně 50 let od konce roku, v němž byl zvukový záznam vydán, nebo, nedojde-li k takovému vydání do 50 let od pořízení zvukového záznamu, nejméně 50 let od konce roku, v němž byl záznam pořízen.
 3. Doba ochrany poskytovaná vysílacím organizacím trvá nejméně 50 let od konce kalendářního roku, v němž se uskutečnilo vysílání.
 Článek 220
 Vysílání a sdělování veřejnosti
 1. Pro účely tohoto článku se:
 —
 „vysíláním“ rozumí šíření zvuků


text:
nebo obrazů a zvuků, anebo jejich vyjádření, bezdrátovými prostředky k příjmu veřejností; takové šíření pomocí satelitu je rovněž „vysíláním“; šíření zakódovaných signálů je „vysíláním“, jestliže jsou vysílající organizací nebo s jejím souhlasem poskytnuty veřejnosti prostředky k dekódování; a
 —
 „sdělováním veřejnosti“ výkonu nebo zvukového záznamu rozumí šíření zvuků výkonu nebo zvuků anebo vyjádření zvuků zaznamenaných na zvukovém záznamu veřejnosti, uskutečňované jakýmkoli jiným způsobem než vysíláním. Pro účely odstavce 3 zahrnuje „sdělování veřejnosti“ zpřístupňování zvuků nebo vyjádření zvuků zaznamenaných na zvukovém záznamu k poslechu veřejnosti.
 2. Výkonní umělci mají výlučné právo udílet svolení, pokud jde o jejich výkony:
 a)
 k vysílání a sdělování veřejnosti svých nezaznamenaných výkonů s výjimkou případu, kdy výkon je již vysílaným výkonem; a
 b)
 k záznamu svých nezaznamenaných výkonů.
 3. Výkonní umělci a výrobci zvukových záznamů mají právo na jednu přiměřenou odměnu za přímé nebo nepřímé užití zvukových záznamů, vydaných k obchodním účelům, k vysílání nebo k jakémukoli sdělování veřejnosti. Strany ve svých domácích právních předpisech stanoví, že jednu přiměřenou odměnu může od uživatele požadovat výkonný umělec nebo výrobce zvukového záznamu, anebo oba. Strany mohou v domácích právních předpisech stanovit, že v případě, že není dohody mezi výkonným umělcem a výrobcem zvukového záznamu, určí pravidla, podle nichž se budou výkonní umělci a výrobci zvukových záznamů podílet na jedné přiměřené odměně.
 4. Každá strana zaručí výkonným umělcům výlučné právo, v souvislosti s jejich zaznamenanými výkony, pro povolení nebo zákaz:
 a)
 přímého nebo nepřímého rozmnožování;
 b)
 distribuce prodejem nebo jiným převodem vlastnictví;
 c)
 pronajímání veřejnosti originálů záznamů nebo jejich kopií; a
 d)
 zpřístupňování veřejnosti po drátě nebo bezdrátovými prostředky takovým způsobem, že každý může k nim mít přístup na místě a v čase podle své individuální volby.
 5. Pokud výkonní umělci své právo na zpřístupnění nebo své právo na pronajímání převedli, může strana stanovit, že se výkonným umělcům zachovává nezadatelné právo na spravedlivou odměnu, která může být vybírána v souladu s domácím právem strany k tomuto účelu řádně povoleným kolektivním správcem.
 6. Strany mohou výkonným umělcům, kteří předvádějí audiovizuální díla, přiznat nezadatelné právo na spravedlivou odměnu za vysílání nebo jakékoli sdělování jejich zaznamenaných výkonů veřejnosti, přičemž odměna může být vybírána v souladu s domácím právem strany k tomuto účelu řádně povoleným kolektivním správcem.
 7. Strany mohou ve svých domácích právních předpisech stanovit omezení nebo výjimky z práv výkonných umělců, kteří předvádějí audiovizuální díla, v určitých zvláštních případech, které nejsou v rozporu s obvyklým využíváním díla a nezpůsobují neospravedlnitelnou újmu oprávněným zájmům výkonných umělců.
 8. Každá strana poskytne vysílacím organizacím výlučné právo povolit nebo zakázat opětovný přenos jejich vysílání přinejmenším jakýmikoli bezdrátovými prostředky.
 Článek 221
 Ochrana technologických prostředků
 Strany musí dodržovat ustanovení článku 11 smlouvy WCT a článku 18 smlouvy WPPT.
 Článek 222
 Ochrana informací týkajících se správy práv
 Strany musí dodržovat ustanovení článku 12 smlouvy WCT a článku 19 smlouvy WPPT.
 Článek 223
 Právo umělců na opětovný prodej uměleckého díla
 1. Aniž by bylo dotčeno ustanovení čl. 14 ter odst. 2 Bernské úmluvy, poskytne každá strana autorovi uměleckého díla a po jeho smrti jeho právním nástupcům nezcizitelné a nezadatelné


text:
právo na odměnu z prodejní ceny při dalším prodeji díla po prvním převodu vlastnictví uskutečněného autorem díla.
 2. Právo uvedené v odstavci 1 se použije v souladu s domácími právními předpisy na každý další prodej uskutečněný v dražbě nebo zprostředkovaný profesionálními zástupci trhu s uměleckými díly, jako jsou aukční síně, umělecké galerie nebo jiní obchodníci s uměleckými díly.
 Oddíl 4
 Průmyslové vzory
 Článek 224
 Mezinárodní dohody
 Strany vynaloží veškeré přiměřené úsilí k tomu, aby přistoupily k Ženevskému aktu Haagské dohody o mezinárodním zápisu průmyslových vzorů, přijatému dne 2. července 1999 v Ženevě.
 Článek 225
 Požadavky na ochranu průmyslových vzorů (68)
 1. Každá strana poskytuje ochranu nezávisle vytvořeným průmyslovým vzorům, které jsou nové. Pokud tak stanoví právní předpisy strany, může být rovněž požadováno, aby tyto průmyslové vzory měly jedinečnou povahu. Tato ochrana je zajištěna zápisem a uděluje výlučné právo majitelům průmyslových vzorů v souladu s ustanoveními tohoto oddílu.
 2. Na průmyslový vzor použitý u výrobku nebo začleněný do výrobku, který je součástí složeného výrobku, se vztahuje ochrana podle odstavce 1, pouze pokud tato součást, začleněná do složeného výrobku (69), zůstává při obvyklém použití (70) složeného výrobku viditelná a pokud tyto viditelné znaky součásti samy splňují požadavky na ochranu.
 Článek 226
 Práva udělená zápisem
 1. Majitel zapsaného průmyslového vzoru má výlučné právo alespoň zabránit třetím stranám, které nemají jeho souhlas, aby takový výrobek vyráběly, nabízely, prodávaly, dovážely, vyvážely, skladovaly nebo využívaly předměty, které zahrnují nebo obsahují chráněný průmyslový vzor, jestliže se taková jednání uskutečňují pro komerční účely.
 2. Majitel zapsaného průmyslového vzoru má rovněž právo učinit právní kroky proti komukoli, kdo vyrábí nebo uvádí na trh výrobek, jehož průmyslový vzor vykazuje ve srovnání s chráněným průmyslovým vzorem pouze drobné rozdíly nebo jehož vzhled je stejný jako vzhled chráněného průmyslového vzoru.
 Článek 227
 Doba ochrany
 Doba ochrany průmyslového vzoru činí nejméně 10 let ode dne podání žádosti o zápis. Strany mohou ve svých domácích právních předpisech stanovit delší dobu ochrany.
 Článek 228
 Výjimky
 1. Strany mohou poskytovat omezené výjimky z ochrany průmyslových vzorů za předpokladu, že takové výjimky nebudou nepřiměřeně v rozporu s běžným využíváním chráněných průmyslových vzorů a že nebudou nepřiměřeně na úkor oprávněným zájmům majitele chráněného průmyslového vzoru s tím, že bude brán zřetel na oprávněné zájmy třetích stran.
 2. Ochrana průmyslového vzoru se nevztahuje na průmyslové vzory zcela vynucené technickými nebo funkčními hledisky.
 3. Právo k průmyslovému vzoru se nevztahuje na vzhledové znaky výrobku, které musí být nezbytně napodobeny v jejich přesném tvaru a rozměrech, aby výrobek, ve kterém je průmyslový vzor začleněn nebo pro který byl použit, mohl být mechanicky připojen na jiný výrobek nebo do něj vestavěn či jím obestavěn tak, aby oba výrobky plnily svou funkci.
 4. Právo k průmyslovému vzoru nevznikne, pokud je v rozporu s veřejným pořádkem nebo mravností.
 Článek 229
 Vztah k autorskému právu
 Předmět ochrany průmyslového vzoru může být chráněn podle právních předpisů o autorském právu, jestliže jsou splněny podmínky pro takovou ochranu. Rozsah a podmínky, za kterých je taková ochrana poskytována, včetně požadované úrovně původnosti stanoví každá strana.
 Oddíl 5
 Patenty
 Článek


text:
230
 1. Strany dodržují články 2 až 9 Budapešťské smlouvy o mezinárodním uznávání uložení mikroorganismů k účelům patentového řízení, podepsané dne 28. dubna 1977 v Budapešti a pozměněné dne 26. září 1980.
 2. Evropská unie vynaloží veškeré přiměřené úsilí k tomu, aby dosáhla souladu se Smlouvou o patentovém právu přijatou dne 1. června 2000 v Ženevě (dále jen „PLT“). Signatářské andské země vynaloží veškeré přiměřené úsilí k tomu, aby k PLT přistoupily.
 3. Vyžaduje-li uvádění farmaceutických přípravků nebo zemědělských chemických výrobků (71) na trh některé ze stran získání povolení od příslušných orgánů této strany, vynaloží taková strana veškeré úsilí k tomu, aby byla příslušná žádost vyřízena urychleně s cílem vyvarovat se bezdůvodných průtahů. Strany k dosažení tohoto cíle spolupracují a poskytují si vzájemně pomoc.
 4. Pokud jde o jakýkoli farmaceutický přípravek, který je předmětem patentu, může každá strana v souladu se svými domácími právními předpisy poskytnout majiteli patentu mechanismus kompenzace za nepřiměřené zkrácení účinné životnosti patentu v důsledku prvního povolení uvést daný přípravek na trh této strany. Takový mechanismus udělí všechna výlučná práva patentu platná pro původní patent, s výhradou stejných omezení a výjimek.
 Oddíl 6
 Ochrana údajů týkajících se některých regulovaných výrobků
 Článek 231
 1. Každá strana chrání nezveřejněné výsledky zkoušek nebo jiné údaje týkající se bezpečnosti a účinnosti farmaceutických přípravků (72) a zemědělských chemických výrobků v souladu s článkem 39 dohody TRIPS a se svými domácími právními předpisy.
 2. Strana, která povolení uvádět na trh farmaceutické přípravky nebo zemědělské chemické výrobky, které obsahují nové chemické látky, podmiňuje předložením nezveřejněných výsledků zkoušek nebo jiných údajů týkajících se bezpečnosti a účinnosti, poskytne v souladu s odstavcem 1 a s výhradou odstavce 4 dobu výlučnosti v obvyklé délce pěti let ode dne souhlasu s uvedením na trh na území této strany u farmaceutických přípravků a deseti let u zemědělských chemických výrobků; během této doby nesmí s výrobkem s využitím těchto údajů obchodovat žádná třetí strana, nepředloží-li doklad o výslovném souhlasu držitele chráněných informací nebo své vlastní výsledky zkoušek.
 3. Pro účely tohoto článku se „novou chemickou látkou“ rozumí látka, která dříve nebyla na území strany v souladu s jejími domácími právními předpisy schválena pro použití ve farmaceutickém přípravku nebo zemědělském chemickém výrobku. Proto strany nemusí tento článek uplatňovat na farmaceutické přípravky obsahující chemickou látku, která byla na území strany schválena dříve.
 4. Strany mohou upravit:
 a)
 výjimky z důvodů veřejného zájmu nebo v situacích národního výjimečného stavu či jiných mimořádně naléhavých okolností, kdy je nezbytné zpřístupnit tyto údaje třetím stranám; a
 b)
 zrychlené postupy pro souhlas s uvedením na trh na svém území, které vycházejí ze souhlasu s uvedením na trh uděleného jinou stranou. V takovém případě začíná doba výlučného používání údajů předložených ve spojitosti se získáním souhlasu dnem prvního povolení uvádění na trh, z něhož se vychází, je-li povolení uděleno do šesti měsíců ode dne podání žádosti.
 5. Pokud jde o zemědělské chemické výrobky, mohou strany stanovit postupy umožňující uvedení nezveřejněných informací týkajících se bezpečnosti a účinnosti v souvislosti se zkouškami a studiemi, jež se týkají obratlovců, nebo odkaz na


text:
takové informace. Po dobu ochrany musí zájemce o používání těchto informací poskytnout majiteli chráněných informací vyrovnání. Náklady spojené s takovým vyrovnáním se stanoví spravedlivým, nestranným, transparentním a nediskriminačním způsobem. Právo na toto vyrovnání se uplatňuje po celou dobu trvání ochrany nezveřejněných informací týkajících se bezpečnosti a účinnosti.
 6. V souladu s ustanovením čl. 197 odst. 5 nebrání ochrana stanovená v tomto článku žádné straně v přijetí opatření nezbytných v reakci na zneužití práv k duševnímu vlastnictví či na praktiky, které nepřiměřeně omezují obchod.
 Oddíl 7
 Odrůdy rostlin
 Článek 232
 Strany spolupracují v zájmu podpory a zajištění ochrany odrůd rostlin podle Mezinárodní úmluvy na ochranu nových odrůd rostlin (dále jen „úmluva UPOV“), v revidovaném znění ze dne 19. března 1991, včetně fakultativní výjimky z práva šlechtitele podle čl. 15 odst. 2 uvedené úmluvy.
 Oddíl 8
 Nekalá soutěž
 Článek 233
 1. Každá strana poskytuje v souladu s článkem 10 bis Pařížské úmluvy účinnou ochranu před nekalou soutěží. Pro tyto účely musí být všechna opatření učiněná v souvislosti s duševním vlastnictvím v obchodním styku, jež jsou v rozporu s čestnou komerční praxí, považována v souladu s domácími právními předpisy každé strany za nekalá.
 2. V souladu s domácími právními předpisy každé strany může být tento článek uplatňován, aniž je dotčena ochrana udělená podle této hlavy.
 KAPITOLA 4
 Prostředky k dodržování práv k duševnímu vlastnictví
 Oddíl 1
 Obecná ustanovení
 Článek 234
 1. Každá strana, aniž jsou dotčena její práva a závazky podle dohody TRIPS, a zejména její části III, stanoví opatření, řízení a nápravná opatření podle této kapitoly, která jsou potřebná k zajištění dodržování práv k duševnímu vlastnictví definovaných v čl. 196 odst. 5 písm. a) až i).
 2. Ustanovení podle této kapitoly zahrnují opatření, řízení a nápravná opatření, která jsou rychlá, účinná a přiměřená, odrazují od dalšího porušování práv a jsou uplatňována způsobem, který vyloučí vytváření překážek proti oprávněnému obchodu a poskytne ochranu proti jejich zneužití.
 3. Řízení týkající se dodržování práv k duševnímu vlastnictví musí být spravedlivá a nestranná a nesmějí být nadměrně složitá nebo nákladná, nesmějí obsahovat nerozumné lhůty ani nesmějí mít za následek bezdůvodná zdržení.
 4. Tato kapitola nevytváří pro strany žádnou povinnost ustavit soudní systém pro dodržování práv k duševnímu vlastnictví odlišný od systému uplatňování právních předpisů obecně ani povinnost vztahující se k rozdělení zdrojů na prostředky pro dodržování práv k duševnímu vlastnictví a prostředky pro uplatňování právních předpisů obecně.
 Oddíl 2
 Občanskoprávní a správní řízení a nápravná opatření
 Článek 235
 Ustanovení článků 237, 239 a 240 platí pro jednání uskutečňovaná v obchodním měřítku, a pokud to domácí právní předpisy umožňují, mohou strany uplatňovat opatření stanovená v těchto článcích i na jiná jednání.
 Článek 236
 Způsobilí navrhovatelé
 1. Každá strana uznává jako osoby způsobilé navrhovat použití opatření, zahajovat řízení a navrhovat nápravná opatření uvedená v tomto oddílu a části III dohody TRIPS:
 a)
 majitele práv k duševnímu vlastnictví v souladu s jejím platným právem;
 b)
 všechny ostatní osoby oprávněné užívat tato práva, zejména držitele výhradní licence a jiných licencí, v rozsahu povoleném jejím platným právem a v souladu s


text:
tímto právem;
 c)
 kolektivní správce práv k duševnímu vlastnictví, kteří jsou řádně uznáváni jako oprávnění zastupovat majitele práv k duševnímu vlastnictví, v rozsahu povoleném jejím platným právem a v souladu s ním; a
 d)
 profesní subjekty ochrany práv, které jsou řádně uznávány jako oprávněné zastupovat majitele práv k duševnímu vlastnictví, v rozsahu povoleném jejím platným právem a v souladu s ním.
 Článek 237
 Důkazy
 Každá strana přijme opatření nezbytná k tomu, aby v případě porušení práva k duševnímu vlastnictví spáchaného v obchodním měřítku měl příslušný soudní orgán tam, kde je to vhodné, a na návrh strany pravomoc nařídit protistraně předložení příslušných bankovních, finančních nebo obchodních dokumentů, které jsou v jejím držení, s výhradou ochrany důvěrných informací.
 Článek 238
 Opatření k zajištění důkazů
 Každá strana zajistí, aby příslušné soudní orgány mohly i před zahájením řízení ve věci na návrh strany, která předložila přiměřeně dostupné důkazy dostatečně podporující její tvrzení, že bylo porušeno její právo k duševnímu vlastnictví nebo že toto porušení hrozí, nařídit okamžitá, účinná a přiměřená předběžná opatření k zajištění relevantních důkazů údajného porušení, s výhradou ochrany důvěrných informací. Tato opatření mohou mimo jiné zahrnovat podrobný popis, včetně odebrání vzorků či bez něj, nebo, je-li to souladu s domácími právními předpisy, fyzické zabavení zboží údajně porušujícího právo a ve vhodných případech i materiálů a nástrojů použitých k výrobě a/nebo distribuci tohoto zboží a dokumentů vztahujících se k tomuto zboží. Tato opatření se přijmou bez slyšení druhé strany, je-li to nezbytné, zvláště když by jakýkoli odklad pravděpodobně způsobil nenapravitelné poškození majiteli práv nebo když hrozí prokazatelné nebezpečí, že důkaz bude zničen.
 Článek 239
 Právo na informace
 1. Každá strana zajistí, aby v souvislosti s řízením o porušení práva k duševnímu vlastnictví a na základě odůvodněné a přiměřené žádosti navrhovatele mohly příslušné soudní orgány nařídit, že informace o původu a distribučních sítích zboží či služeb, kterými je porušováno právo k duševnímu vlastnictví, musí poskytnout porušovatel a/nebo jakákoli jiná osoba, která:
 a)
 prokazatelně v obchodním měřítku držela zboží porušující právo;
 b)
 prokazatelně v obchodním měřítku užívala služby porušující právo;
 c)
 prokazatelně v obchodním měřítku poskytovala služby využívané při činnostech porušujících právo; nebo
 d)
 byla označena osobou uvedenou v písmenech a), b) nebo c) jako účastník na výrobě, zpracování nebo distribuci zboží či poskytování služeb.
 2. Informace uvedené v odstavci 1 případně obsahují:
 a)
 jména a adresy producentů, výrobců, distributorů, dodavatelů a jiných předchozích držitelů zboží nebo služeb, jakož i zamýšlených velkoobchodníků a maloobchodníků;
 b)
 informace o vyrobeném, zpracovaném, dodaném, přijatém nebo objednaném množství a o ceně za dané zboží nebo služby.
 3. Odstavce 1 a 2 se použijí, aniž jsou dotčeny jiné právní předpisy, které:
 a)
 přiznávají majiteli práv právo na získání plnějších informací;
 b)
 upravují použití informací poskytnutých na základě tohoto článku v občanském soudním či trestním řízení;
 c)
 upravují odpovědnost za zneužití práva na informace;
 d)
 povolují odepřít poskytnutí informací, které by nutily osobu uvedenou v odstavci 1 přiznat svou účast nebo účast svého blízkého příbuzného na porušení práva k duševnímu vlastnictví; nebo
 e)
 upravují ochranu důvěrnosti informačních zdrojů nebo zpracování