text:
zadrženému plavidlu Unie, jeho veliteli, posádce nebo nákladu, s výjimkou opatření na zajištění důkazů, Grónsko určí vyšetřujícího úředníka a na žádost orgánu Unie do jednoho pracovního dne od oznámení důvodů pro zadržení plavidla uspořádá informační schůzku. Této schůzky se může zúčastnit zástupce státu vlajky a majitele plavidla.
 4.
 Sankce za protiprávní jednání
 4.1.
 Sankce za protiprávní jednání stanoví Grónsko podle ustanovení platných vnitrostátních právních předpisů.
 4.2.
 V případě smírného narovnání se výše peněžité sankce, která má být zaplacena, stanoví podle právních předpisů Grónska.
 5.
 Soudní řízení – bankovní záruka
 5.1.
 Pokud smírné narovnání není možné a protiprávní jednání se řeší v soudním řízení, majitel plavidla Unie, které se dopustilo protiprávního jednání, složí bankovní záruku u banky určené příslušným grónským orgánem, jejíž výše stanovená příslušným grónským orgánem pokryje náklady spojené se zadržením plavidla Unie, odhadnutou výši pokuty a eventuální náhradu. Bankovní záruku nelze vrátit před ukončením soudního řízení. Avšak v případech, kdy soudní řízení probíhá již více než čtyři roky, příslušný grónský orgán pravidelně informuje příslušný orgán Unie a dotčený stát vlajky o opatřeních, jež byla přijata za účelem dokončení soudního řízení.
 5.2.
 Bankovní záruka je uvolněna a vrácena majiteli plavidla ihned po vydání soudního rozhodnutí:
 a)
 celá, pokud není rozhodnuto o žádné sankci;
 b)
 až do výše zbývajícího zůstatku, pokud je sankcí pokuta nižší, než je částka bankovní záruky.
 5.3.
 Soudní řízení se zahájí co nejdříve v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
 5.4.
 Grónsko informuje Unii o výsledcích soudního řízení ve lhůtě 14 dnů od vydání rozhodnutí ve věci samé.
 6.
 Propuštění plavidla a posádky
 6.1.
 Plavidlo Unie je oprávněno opustit přístav a pokračovat v rybolovu, jakmile je složena bankovní záruka, zaplacena peněžitá sankce nebo splněny povinnosti vyplývající ze smírného narovnání.
 KAPITOLA V
 DOČASNÉ SPOLEČNÉ PODNIKY
 ODDÍL 1
 POSTUP A KRITÉRIA PRO HODNOCENÍ PROJEKTŮ NA DOČASNÉ SPOLEČNÉ PODNIKY A SPOLEČNÉ PODNIKY
 1.
 Činnosti rybářských plavidel Unie, která působí ve výlučné ekonomické zóně Grónska, se řídí právními a správními předpisy platnými v Grónsku a v Dánském království, aniž jsou dotčeny povinnosti plavidel Unie, pokud jde o právní předpisy Unie, nestanoví-li dohoda jinak.
 2.
 Grónsko neprodleně informuje příslušný orgán Unie, pokud by se měly vyskytnout možnosti pro vytvoření dočasných společných podniků nebo společných podniků s grónskými společnostmi. Příslušný orgán Unie odpovídajícím způsobem informuje všechny členské státy Unie. V případě společného podniku se budou projekty předkládat a posuzovat v souladu s ustanoveními této kapitoly.
 3.
 Podle čl. 12 písm. f) dohody předloží Unie Grónsku co nejdříve a v každém případě nejpozději 10 pracovních dnů před konáním zasedání smíšeného výboru technickou dokumentaci pro projekt (projekty) dočasných společných podniků a společných podniků s účastí hospodářských subjektů z Unie. Projekty předkládají příslušnému orgánu Unie orgány dotčeného členského státu (dotčených členských států) Unie.
 4.
 Smíšený výbor přednostně podporuje, aby plavidla Unie plně využívala orientační kvóty pro druhy uvedené v čl. 2 odst. 1 protokolu. U druhů, v jejichž případě smíšený výbor, aniž by se opíral o vědecké doporučení, schválil roční rybolovná práva nižší než ta, která jsou uvedena v čl. 2 odst. 1 protokolu, nebudou vzaty v


text:
potaz projekty pro dočasné společné podniky nebo společné společnosti zaměřené na tytéž druhy a v rámci téhož kalendářního roku.
 5.
 Smíšený výbor projekty posoudí podle těchto kritérií:
 a)
 cílového druhu (cílových druhů) a jejich rybolovné oblasti (rybolovných oblastí);
 b)
 stavu populace (populací) na základě nejlepšího dostupného vědeckého doporučení a přístupu předběžné opatrnosti;
 c)
 parametrů plavidla (plavidel) a vhodné technologie pro navržené rybolovné operace;
 d)
 v případě dočasných společných podniků celkového trvání a trvání rybolovných operací a
 e)
 předchozí zkušenosti majitele plavidla a jeho partnera v odvětví rybolovu.
 6.
 Smíšený výbor vydá stanovisko k projektům po jejich posouzení podle odstavce 3.
 7.
 U druhů uvedených v čl. 2 odst. 1 protokolu nemají úlovky plavidel Unie v rámci dočasných společných podniků nebo společných společností vliv na stávající ujednání o sdílení rybolovných práv mezi členskými státy Unie.
 ODDÍL 2
 PODMÍNKY PRO PŘÍSTUP V RÁMCI DOČASNÝCH SPOLEČNÝCH PODNIKŮ
 1.
 Oprávnění k rybolovu
 1.1.
 Jakmile v případě dočasných společných podniků obdržel projekt od smíšeného výboru příznivé stanovisko, plavidlo (plavidla) Unie podá (podají) v souladu s ustanoveními kapitoly II žádost o oprávnění k rybolovu. V žádosti je jasně uvedeno, že se vztahuje na dočasný společný podnik.
 1.2.
 Oprávnění k rybolovu se vydává na dobu, po kterou bude dočasný společný podnik provozován, avšak v každém případě nejvýše na jeden kalendářní rok.
 1.3.
 V oprávnění k rybolovu je jasně uvedeno, že úlovky budou realizovány na základě rybolovných práv přidělených grónskými orgány v rámci příslušných grónských celkových přípustných odlovů, avšak mimo rybolovná práva podle čl. 2 odst. 1 protokolu.
 2.
 Nahrazení plavidel
 Plavidlo Unie provozované v rámci dočasného společného podniku může být nahrazeno jiným plavidlem Unie s podobnou kapacitou a stejnými technickými specifikacemi pouze v řádně odůvodněných případech a se souhlasem stran.
 ODDÍL 3
 UJEDNÁNÍ O PŘEVODU KVÓTY NA KREVETU SEVERNÍ MEZI DRŽITELI OPRÁVNĚNÍ
 1.
 Ujednání o převodu
 1.1.
 Majitelé plavidel z Grónska a Unie mohou na základě ujednání mezi společnostmi stanovit režim výměny kvót pro rybolovná práva na krevetu severní v podoblastech ICES II, V, XII a XIV s rybolovnými právy na krevetu severní v podoblasti NAFO 1.
 1.2.
 Grónské orgány se zavazují, že usnadní uplatnění těchto ujednání po obdržení žádosti od příslušných orgánů Unie jménem dotčených členských států.
 1.3.
 Maximální roční množství, jež má být převedeno, činí na základě vědeckého doporučení 2 000 tun.
 1.4.
 Na rybolovné činnosti plavidel Unie se vztahují stejné podmínky, jako jsou podmínky stanovené v oprávnění k rybolovu vydaném grónskému majiteli plavidla, s výhradou ustanovení kapitoly II.
 KAPITOLA VI
 EXPERIMENTÁLNÍ RYBOLOV
 1.
 Pokud v souladu s článkem 11 a čl. 12 písm. g) dohody oznámil příslušný orgán Unie Grónsku zájem provozovat experimentální rybolov týkající se druhů a populací, které nejsou uvedeny v čl. 2 odst. 1 protokolu:
 1.1.
 Příslušný orgán Unie předloží Grónsku nejpozději 15 dní před zasedáním smíšeného výboru technickou dokumentaci, která uvádí:
 a)
 cílové druhy;
 b)
 návrh technických parametrů experimentálního rybolovu (technologie, které pro činnost mají být použity, trvání, rybolovné oblasti atd.)
 c)
 očekávané přínosy pro vědecký výzkum a vývoj odvětví rybolovu vyplývající z účasti Unie na experimentálním rybolovu; a
 d)

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
posouzení možných dopadů zamýšlených rybolovných činností plavidel prokazující, že tyto činnosti pravděpodobně nebudou mít významný nepříznivý dopad na citlivé mořské ekosystémy.
 1.2.
 Grónsko informuje smíšený výbor o:
 a)
 důležitých podrobnostech a podmínkách experimentálního rybolovu prováděného místními plavidly a plavidly třetích zemí;
 b)
 výsledcích předchozích experimentálních rybolovů v případě stejných druhů a
 c)
 dostupných vědeckých a jiných informacích.
 2.
 Smíšený výbor posoudí technickou dokumentaci (technické dokumentace) a patřičně zohlední nejlepší dostupné vědecké doporučení a přístup předběžné opatrnosti.
 3.
 Poté, co smíšený výbor vydá k účasti Unie na experimentálním rybolovu, jeho úrovni a technickým parametrům kladné stanovisko, podají plavidla Unie v souladu s ustanoveními kapitoly II žádosti o oprávnění k rybolovu. Oprávnění k rybolovu platí nejdéle do konce kalendářního roku.
 4.
 Na plavidla Unie, která provozují experimentální rybolov, se použijí všechna ustanovení kapitoly IV.
 5.
 Aniž je dotčen odstavec 4, dotčená plavidla Unie během experimentálního rybolovu na moři:
 a)
 informují příslušné grónské orgány o zahájení experimentálního rybolovu a předloží hlášení o veškerých úlovcích na palubě před zahájením experimentálního rybolovu;
 b)
 předají Grónskému institutu přírodních zdrojů, příslušnému grónskému orgánu a Evropské komisi týdenní zprávu o úlovcích po jednotlivých dnech a vytaženích sítě a uvedou technické parametry experimentálního rybolovu (polohu, hloubku, datum a hodinu, úlovky a jiné poznámky nebo komentáře);
 c)
 zabezpečí, že na palubě bude přítomen jeden grónský pozorovatel nebo pozorovatel vybraný příslušným grónským orgánem. Úkolem pozorovatele je shromáždit na základě úlovků vědecké informace a odebrat z úlovků vzorky. Pozorovatel bude mít stejné postavení jako lodní důstojník a majitel plavidla hradí životní náklady pozorovatele během jeho pobytu na plavidle. Grónské orgány rozhodnou o době, kterou pozorovatel stráví na palubě, o délce jeho pobytu a přístavu nalodění a vylodění; a
 d)
 oznámí příslušnému grónskému orgánu ukončení experimentálního rybolovu a podrobí plavidlo inspekci před opuštěním výlučné ekonomické zóny Grónska, pokud o to příslušný grónský orgán požádá.
 6.
 Úlovky získané v rámci a během experimentálního rybolovu jsou vlastnictvím majitele plavidla.
 7.
 Příslušný grónský orgán jmenuje kontaktní osobu, která je pověřena řešením všech nenadálých problémů, které by mohly brzdit rozvoj experimentálního rybolovu.
 8.
 Na základě doporučení příslušných vědeckých poradních orgánů může Grónsko požadovat, aby se v případě experimentálního rybolovu prováděla opatření pro zachování a řízení zdrojů, a to včetně časových omezení a uzavření oblastí.
 9.
 Dotčená plavidla Unie předloží oběma stranám nejpozději do 30 dnů po ukončení experimentálního rybolovu hodnotící zprávu obsahující alespoň tyto údaje:
 a)
 zda rybolov probíhal podle navrhovaných technických parametrů;
 b)
 zda byly splněny očekávané přínosy pro vědecký výzkum a vývoj v odvětví rybolovu, jak je uvedeno v technické dokumentaci (technologických dokumentacích), a důvody, pokud tomu tak není;
 c)
 zda se plavidlo potýkalo s nepředvídanými problémy, včetně vedlejších úlovků;
 d)
 zda plavidlo dodrželo ustanovení odstavce 5, a pokud tomu tak není, musí to být náležitě odůvodněno.
 10.
 Pokud strany dospějí k závěru, že experimentální rybolov dosáhl pozitivních výsledků, a pokud smíšený výbor stanoví nová rybolovná práva v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 2 a 4 a článku 7, mohou grónské orgány nabídnout rybolovná práva úměrná poměrnému čerpání kvót plavidly Unie, která se účastnila


text:
experimentálního rybolovu v předchozích pěti letech. Množství přidělené Unii nesmí překročit 50 %, pokud se Grónsko nerozhodne nabídnout více. Toto ustanovení se použije do skončení platnosti protokolu.
 Dodatky k této příloze
 Dodatek 1 – Formulář žádosti o oprávnění k rybolovu
 Dodatek 2 – Kontaktní údaje na příslušné grónské orgány
 Dodatek 3 – Postupy zavádění satelitního sledování (systém sledování plavidel – VMS)
 Dodatek 4 – Formát údajů VMS
 Dodatek 5 – Režim flexibility pro odlov pelagického okouníka mezi grónskými vodami a vodami NEAFC
 DODATEK 1
 Žádost o oprávnění k rybolovu
 Formulář žádosti o oprávnění k rybolovu ve výlučné ekonomické zóně Grónska a v rámci grónské kvóty mimo výlučnou ekonomickou zónu Grónska
 P/N/Po (povinný / nepovinný / podmíněný údaj)
 Podrobné údaje o licenci
 1
 Typ licence pro žádost (druh a oblast)
 P
 2
 Požadované množství
 P
 3
 Doba platnosti oprávnění k rybolovu
 P
 4
 Adresa, na niž se žádosti o oprávnění k rybolovu zašlou
 European Commission, Directorate General for Maritime Affairs and Fisheries, Rue de la Loi 200, B-1049 Brussels, Fax +32 22962338 E-mail Mare-licences@ec.europa.eu
 Informace o plavidlu
 5
 Stát vlajky
 P
 6
 Název plavidla
 P
 7
 Externí identifikační písmena a číslo
 P
 8
 Mezinárodní rádiová volací značka (IRCS)
 P
 9
 Číslo IMO
 Po
 Pokud bylo plavidlům přiděleno číslo IMO
 10
 Interní referenční číslo státu vlajky
 N
 11
 Rok stavby plavidla
 P
 12
 Přístav registrace
 P
 13
 Typ plavidla (kód FAO)
 P
 14
 Primární typ lovného zařízení (kód FAO)
 P
 15
 Dřívější název (názvy) (stát vlajky, název, IRCS a data změny)
 Po
 Pokud existují předchozí informace
 16
 Číslo Inmarsat / číslo Iridium (telefon, e-mail)
 Po
 Telefon, e-mail (nepovinný údaj)
 17
 Majitelé, adresa fyzické nebo právnické osoby, telefon, fax, e-mail
 Po
 Fax (nepovinný údaj)
 18
 Zástupce plavidla, jméno a adresa
 P
 19
 Výkon motoru (kW)
 P
 20
 Délka (L.O.A.)
 P
 21
 Prostornost (GT)
 P
 22
 Mrazírenská kapacita v tunách za den
 P
 23
 Kapacita chladicích nebo chladicích nádrží s mořskou vodou (RSW, CSW) v metrech krychlových
 P
 24
 Digitální barevná fotografie plavidla ve vhodném rozlišení (max. 0,5 MB), která poskytne podrobný boční pohled na plavidlo včetně jeho názvu a identifikačního čísla, které je na trupu viditelné.
 P
 DODATEK 2
 Kontaktní údaje na příslušné grónské orgány
 Předávání zpráv a oznámení
 Zprávy a oznámení, jež mají být poskytnuty v souladu s oddílem 1 kapitoly IV, jsou vypracovány v grónštině, dánštině nebo angličtině.
 Oznámení se předávají pobřežním rádiem, faxem nebo e-mailem grónskému orgánu pověřenému kontrolou oprávnění k rybolovu (GFLK) a společnému velení arktické oblasti (AKO):
 GFLK, tel. +299 345000, fax +299 346360,
 E-mail: GFLK@NANOQ.GL
 AKO, tel. +299 364000, fax +299 364099,
 E-mail: JRCC@JRCC.GL
 Lodní deníky rybolovu musí být zaslány na adresu:
 Greenland Fishing License Control Authority (GFLK)
 P.O.Box 501, 3900 Nuuk, Greenland
 Žádost o oprávnění k rybolovu a jiná povolení musí být sdělena:
 Ministerstvu pro rybolov, lov a zemědělství
 Fax: +299 346355 nebo
 E-mail: APNN@NANOQ.GL
 DODATEK 3
 Postupy zavádění satelitního sledování
 (systém sledování plavidel – VMS)
 1.
 Hlášení polohy plavidel – VMS
 1.1.
 Plavidla Unie, jež jsou podle dohody držiteli oprávnění k rybolovu a která jsou


text:
činná v rybolovné oblasti Grónska, či loví v rámci grónské kvóty ve vodách NEAFC (jak je uvedeno v dodatku 5), musí být vybavena plně funkčním zařízením pro satelitní sledování (systémem sledování plavidel – VMS) instalovaným na palubě a schopným nejméně jednou za hodinu nepřetržitého automatického přenosu jejich polohy pozemním střediskům sledování lovišť (dále jen „SSL“) jejich státu vlajky po dobu přítomnosti v rybolovné oblasti.
 1.2.
 Pokud plavidlo lovící v rámci dohody, které je podle tohoto protokolu předmětem satelitního sledování, vpluje do rybolovné oblasti, SSL státu vlajky neprodleně předá SSL Grónska hlášení o následných polohách plavidla. Pokud se na tom obě strany dohodnou, předávají se všechna hlášení o poloze prostřednictvím ústředního uzlu Unie. Tato hlášení se předávají:
 a)
 elektronickou cestou prostřednictvím zabezpečeného protokolu o výměně;
 b)
 při vplutí do rybolovné oblasti a vyplutí z ní;
 c)
 ve formátu uvedeném v dodatku 4.
 1.3.
 Každé hlášení polohy obsahuje:
 a)
 identifikační označení plavidla;
 b)
 naposledy určenou zeměpisnou polohu plavidla se zaměřovací odchylkou nižší než 500 metrů s intervalem spolehlivosti 99 %;
 c)
 datum a čas v UTC, kdy byla tato poloha zaznamenána;
 d)
 rychlost a kurz plavidla v okamžiku, kdy je poloha zaznamenána.
 1.4.
 SSL státu vlajky zajišťuje automatické zpracování a elektronické předávání hlášení polohy. Hlášení polohy musí být bezpečně zaznamenána a uložena v databázi za probíhající i předchozí rok. V případě technických potíží však může být toto období na základě společné dohody zkráceno.
 1.5.
 Přístrojové i programové vybavení systému VMS je zabezpečeno proti nežádoucím zásahům zvenčí, tj. nelze zadávat ani odesílat falešné údaje o poloze a údaje nelze ručně přepisovat. Systém je plně automatický a neustále v provozu bez ohledu na vnější podmínky. Zařízení pro satelitní sledování je zakázáno ničit, poškozovat, činit provozu neschopným nebo do něho jakkoli jinak zasahovat.
 1.6.
 Za účelem sledování, kontroly a dohledu se strany dohodly, že si budou v případě potřeby na vyžádání sdělovat informace týkající se používaného zařízení.
 2.
 Technická závada nebo porucha na zařízení pro sledování instalovaném na palubě plavidla
 2.1.
 Pokud se na zařízení pro průběžné satelitní sledování instalovaném na palubě rybářského plavidla vyskytne technická závada nebo porucha, stát vlajky musí ihned informovat grónské i unijní orgány.
 2.2.
 Vadné zařízení musí být nahrazeno nebo opraveno v prvním přístavu určení, v němž je služba dostupná, a to nejpozději do 30 pracovních dnů ode dne, kdy stát vlajky oznámil poruchu grónskému SSL. Po uplynutí této lhůty se musí dotyčné plavidlo vrátit do přístavu určeného orgány Grónska pro vyřízení správních náležitostí a opravu nebo opustit oblast za předpokladu, že stát vlajky předá SSL Grónska zprávu o kontrole vadného zařízení a příčinách závady.
 2.3.
 Do doby, než dojde k opravě nebo náhradě zařízení, předává velitel plavidla manuálně SSL státu vlajky elektronickou cestou, rádiem nebo faxem každé čtyři hodiny celkové hlášení o poloze, zahrnující hlášení o poloze zaznamenaná velitelem plavidla za podmínek stanovených v odstavci 1.2.
 2.4.
 Tato manuální hlášení jsou okamžitě zaznamenávána SSL státu vlajky do databáze uvedené v odstavci 1.4 a bez prodlení předávána střediskem SSL státu vlajky do SSL Grónska, podle stejného protokolu a ve stejném


text:
formátu, jaké jsou popsány v dodatku 4.
 2.5.
 Po uplynutí této doby (viz 2.2) již není plavidlo v rybolovné oblasti Grónska oprávněno k provádění rybolovných činností.
 3.
 Zabezpečené předávání hlášení o poloze mezi jednotlivými SSL
 3.1.
 SSL státu vlajky předává automaticky hlášení o poloze dotčených plavidel grónskému SSL.
 3.2.
 SSL obou stran si vymění své kontaktní údaje, např. e-mailové adresy, faxová, telexová a telefonní čísla, a vzájemně se neprodleně informují o každé změně těchto údajů.
 3.3.
 Aniž jsou dotčena budoucí zlepšení, provádí se předávání hlášení o poloze mezi dotčenými SSL a státy vlajky elektronicky prostřednictvím protokolu https. Mezi grónskými orgány a příslušným SSL státu vlajky dojde k výměně osvědčení.
 3.4.
 Údaje VMS budou využívány v souladu s článkem 11 tohoto protokolu.
 4.
 Nefunkčnost komunikačního systému
 4.1.
 Příslušný grónský orgán a SSL unijního státu vlajky zajistí kompatibilitu svého elektronického zařízení a informují se neprodleně o jakékoli nefunkčnosti při předávání a přijímání hlášení o poloze s cílem technicky ji vyřešit v co nejkratší lhůtě.
 4.2.
 Selhání spojení mezi jednotlivými SSL nesmí ovlivnit činnost plavidel.
 4.3.
 Veškerá nepředaná hlášení během prostojů musí být předána, jakmile je komunikace mezi dotčenými SSL obnovena.
 5.
 Údržba střediska SSL
 5.1.
 Plánované údržby střediska SSL (program údržby), které by mohly ovlivnit výměnu údajů VMS, se musí oznámit druhému středisku SSL nejméně 72 hodin předem a pokud je to možné, uvede se datum a doba trvání údržby. V případě neplánované údržby se tyto údaje oznámí druhému středisku SSL ihned, jakmile je to možné.
 5.2.
 Během údržby je možné předání údajů VMS odložit do doby, než bude systém znovu funkční. Dotčené údaje VMS se zašlou ihned po ukončení údržby.
 5.3.
 Pokud trvá údržba déle než 24 hodin, zašlou se údaje VMS druhému středisku SSL s využitím vzájemně schválených alternativních prostředků elektronické komunikace.
 5.4.
 Grónsko informuje své příslušné orgány zabývající se sledováním, kontrolou a dohledem, aby grónské středisko SSL z důvodu nepředání údajů VMS vyplývajícího z provádění údržby střediska SSL nepovažovalo plavidla Unie za plavidla porušující předpisy.
 6.
 Změna četnosti hlášení polohy
 6.1.
 Na základě písemně zachycených důkazů, které prokazují protiprávní jednání, může Grónsko požádat středisko SSL státu vlajky, aby během doby určené k šetření zkrátilo interval zasílání hlášení polohy plavidla na třicet minut, přičemž také informuje Unii. Grónsko přitom středisku SSL státu vlajky a Unii tyto důkazy zašle. SSL státu vlajky začne Grónsku ihned zasílat hlášení polohy v nové četnosti.
 6.2.
 Na konci doby stanovené k šetření Grónsko informuje SSL státu vlajky a Unii o jakýchkoli požadovaných návazných opatřeních.
 DODATEK 4
 Oddíl 1 – Formát VMS NAF
 Formát údajů VMS Formát pro předávání hlášení VMS středisku sledování lovišť druhé strany
 1)
 Hlášení „VPLUTÍ”
 Datový prvek:
 Kód pole:
 Povinný / nepovinný údaj
 Připomínky:
 Začátek záznamu
 SR
 P
 Systémový údaj; označuje začátek záznamu
 Adresa
 AD
 P
 Údaj týkající se hlášení; ALFA-3 ISO kód cílové země
 Odesílatel
 FR
 P
 Údaj týkající se hlášení; ALFA-3 ISO kód země odeslání
 Číslo záznamu
 RN
 N
 Údaj týkající se hlášení; pořadové číslo záznamu v příslušném roce
 Datum záznamu
 RD
 N
 Údaj týkající se hlášení; datum odeslání
 Doba


text:
záznamu
 RT
 N
 Údaj týkající se hlášení; čas odeslání
 Druh zprávy
 TM
 P
 Údaj týkající se hlášení; druh zprávy, kód „ENT“
 Rádiová volací značka
 RC
 P
 Údaj o plavidle; mezinárodní rádiová volací značka plavidla
 Interní referenční číslo
 IR
 P
 Údaje o plavidle: jedinečné číslo plavidla ve tvaru ALFA-3 ISO kód státu vlajky a číslo
 Vnější registrační číslo
 XR
 N
 Údaj o plavidle; číslo plavidla uvedené na boku
 Zeměpisná šířka
 LT
 P
 Údaj o poloze; poloha ±99.999 (WGS-84)
 Zeměpisná délka
 LG
 P
 Údaj o poloze; poloha ±999.999 (WGS-84)
 Rychlost
 SP
 P
 Údaj o poloze; Rychlost plavidla v desetinách uzlů
 Kurs
 CO
 P
 Údaj o poloze; Kurs plavidla na 360° stupnici
 Datum
 DA
 P
 Údaj o poloze; datum polohy v UTC (RRRRMMDD)
 Čas
 TI
 P
 Údaj o poloze; čas polohy v UTC (HHMM)
 Konec záznamu
 ER
 P
 Systémový údaj; označuje konec záznamu
 2)
 Zpráva/hlášení o „POLOZE“
 Datový prvek:
 Kód pole:
 Povinný / nepovinný údaj
 Připomínky:
 Začátek záznamu
 SR
 P
 Systémový údaj; označuje začátek záznamu
 Adresa
 AD
 P
 Údaj týkající se hlášení; ALFA-3 ISO kód cílové země
 Odesílatel
 FR
 P
 Údaj týkající se hlášení; ALFA-3 ISO kód země odeslání
 Číslo záznamu
 RN
 N
 Údaj týkající se hlášení; pořadové číslo záznamu v příslušném roce
 Datum záznamu
 RD
 N
 Údaj týkající se hlášení; datum odeslání
 Doba záznamu
 RT
 N
 Údaj týkající se hlášení; čas odeslání
 Druh zprávy
 TM
 P
 Údaj týkající se hlášení; druh zprávy, kód „POS“ (1)
 Rádiová volací značka
 RC
 P
 Údaj o plavidle; mezinárodní rádiová volací značka plavidla
 Interní referenční číslo
 IR
 P
 Údaje o plavidle: jedinečné číslo plavidla ve tvaru ALFA-3 ISO kód státu vlajky a číslo
 Vnější registrační číslo
 XR
 N
 Údaj o plavidle; číslo plavidla uvedené na boku
 Zeměpisná šířka
 LT
 P
 Údaj o poloze; poloha ±99.999 (WGS-84)
 Zeměpisná délka
 LG
 P
 Údaj o poloze; poloha ±999.999 (WGS-84)
 Činnost
 AC
 N (2)
 Údaj o poloze; kód „ANC“ označuje omezený režim hlášení
 Rychlost
 SP
 P
 Údaj o poloze; Rychlost plavidla v desetinách uzlů
 Kurs
 CO
 P
 Údaj o poloze; Kurs plavidla na 360° stupnici
 Datum
 DA
 P
 Údaj o poloze; datum polohy v UTC (RRRRMMDD)
 Čas
 TI
 P
 Údaj o poloze; čas polohy v UTC (HHMM)
 Konec záznamu
 ER
 P
 Systémový údaj; označuje konec záznamu
 3)
 Hlášení „VYPLUTÍ“
 Datový prvek:
 Kód pole:
 Povinný / nepovinný údaj
 Připomínky:
 Začátek záznamu
 SR
 P
 Systémový údaj; označuje začátek záznamu
 Adresa
 AD
 P
 Údaj týkající se hlášení; ALFA-3 ISO kód cílové země
 Odesílatel
 FR
 P
 Údaj týkající se hlášení; ALFA-3 ISO kód země odeslání
 Číslo záznamu
 RN
 N
 Údaj týkající se hlášení; pořadové číslo záznamu v příslušném roce
 Datum záznamu
 RD
 N
 Údaj týkající se hlášení; datum odeslání
 Doba záznamu
 RT
 N
 Údaj týkající se hlášení; čas odeslání
 Druh zprávy
 TM
 P
 Údaj týkající se hlášení; druh zprávy, kód „EXI“
 Rádiová volací značka
 RC
 P
 Údaj o plavidle; mezinárodní rádiová volací značka plavidla
 Interní referenční číslo
 IR
 P
 Údaje o plavidle: jedinečné číslo plavidla ve tvaru ALFA-3 ISO kód státu vlajky a číslo
 Vnější registrační číslo
 XR
 N
 Údaj o plavidle; číslo plavidla uvedené


text:
na boku
 Datum
 DA
 P
 Údaj o poloze; datum polohy v UTC (RRRRMMDD)
 Čas
 TI
 P
 Údaj o poloze; čas polohy v UTC (HHMM)
 Konec záznamu
 ER
 P
 Systémový údaj; označuje konec záznamu
 4)
 Náležitosti formátu
 Každá zpráva v rámci datového přenosu má tuto strukturu:
 —
 dvojité lomítko (//) a písmena SR označují začátek zprávy,
 —
 dvojité lomítko (//) a kód pole označují začátek datového pole,
 —
 jednoduché lomítko (/) označuje oddělení kódu od údaje,
 —
 dvojice údajů jsou odděleny mezerou,
 —
 písmena ER a dvojité lomítko (//) označují konec zprávy.
 Všechny kódy pole v tomto dodatku jsou v severoatlantickém formátu podle systému kontroly a vynucování NEAFC.
 DODATEK 5
 Režim flexibility pro odlov pelagického okouníka mezi grónskými vodami a vodami NEAFC
 1.
 Pro rybolov v rámci režimu flexibility pro odlov pelagického okouníka mezi grónskými vodami a vodami NEAFC musí mít plavidlo oprávnění k rybolovu vydané Grónskem v souladu s ustanoveními kapitoly II přílohy protokolu. Žádost a oprávnění k rybolovu budou jasně odkazovat na činnosti mimo VHZ Grónska.
 2.
 Veškerá opatření týkající se tohoto rybolovu v oblasti upravené předpisy NEAFC, jež byla přijata komisí NEAFC, jsou předmětem pozorování.
 3.
 Plavidlo může lovit v rámci své grónské kvóty na okouníka, pouze pokud vyčerpalo svůj podíl kvóty NEAFC na tento druh pro Unii, který mu přidělil jeho stát vlajky.
 4.
 Plavidlo může lovit v rámci své grónské kvóty ve stejné oblasti NEAFC, kde lovilo v rámci své kvóty NEAFC, s výhradou odstavce 5.
 5.
 Plavidlo může lovit v rámci své grónské kvóty v oblasti ochrany okouníka za podmínek, které jsou uvedeny v doporučení NEAFC o řízení odlovu okouníka v Irmingerově moři a přilehlých vodách, s výjimkou částí, které leží v rybolovné oblasti Islandu.
 6.
 Plavidlo provádějící rybolovnou činnost v oblasti upravené předpisy NEAFC předá komisi NEAFC hlášení o poloze v systému VMS prostřednictvím SSL svého státu vlajky v souladu s předepsanými požadavky. Při rybolovu v rámci grónské kvóty v oblasti ochrany okouníka vymezené komisí NEAFC zajistí SSL státu vlajky, aby byly přehledy výsledků zpráv o poloze v systému VMS zasílány grónskému SSL v hodinových intervalech v téměř reálném čase.
 7.
 Velitel plavidla zajistí, aby při podávání zpráv komisi NEAFC a grónským orgánům byly úlovky okouníka, které byly uloveny v oblasti upravené předpisy NEAFC na základě grónského režimu flexibility, jasně označeny jako ulovené na základě grónského oprávnění k rybolovu uděleného v rámci režimu flexibility.
 a)
 Před započetím rybolovu na základě grónského oprávnění k rybolovu předá plavidlo zprávu OZNÁMENÍ O ČINNOSTI.
 b)
 Během rybolovu na základě grónského oprávnění k rybolovu se zpráva O DENNÍCH ÚLOVCÍCH předává denně nejpozději ve 23:59 UTC.
 c)
 Při ukončení rybolovných činností v rámci grónské kvóty předá plavidlo zprávu O UKONČENÍ ČINNOSTI.
 d)
 Zpráva OZNÁMENÍ O ČINNOSTI, zpráva O DENNÍCH ÚLOVCÍCH a zpráva O UKONČENÍ ČINNOSTI se podávají podle kapitoly IV oddílu 2 přílohy.
 8.
 Za účelem posílení ochrany oblastí, kde se líhnou larvy, nesmí rybolovné činnosti začít před datem uvedeným v doporučení NEAFC o řízení odlovu okouníka v Irmingerově moři a přilehlých vodách.
 9.
 Stát vlajky musí vykazovat úlovky v


text:
rámci grónské kvóty v grónských vodách a v oblasti upravené předpisy NEAFC orgánům Unie. Musí být zahrnuty veškeré úlovky v rámci režimu flexibility s jasným určením úlovků a odpovídajícího oprávnění k rybolovu.
 10.
 Na konci rybářského období předá SSL každého státu vlajky grónským orgánům statistiky úlovků pelagického okouníka v rámci tohoto režimu flexibility.
 (1) Druh hlášení „MAN“ pro zprávy předávané plavidly s poškozeným zařízením pro satelitní sledování.
 (2) Použije se pouze tehdy, když plavidlo předává hlášení POS méně často.


text:
 26.10.2012
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 326/1
 PROTOKOL (č. 16)
 O NĚKTERÝCH USTANOVENÍCH TÝKAJÍCÍCH SE DÁNSKA
 VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,
 BEROUCE V ÚVAHU, že ústava Dánska obsahuje ustanovení, která mohou vyžadovat vypsání referenda v Dánsku předtím, než tento stát odvolá svou výjimku,
 S OHLEDEM na to, že dne 3. listopadu 1993 vláda Dánska oznámila Radě svůj úmysl neúčastnit se třetí etapy hospodářské a měnové unie,
 SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie:
 1.
 Vzhledem k oznámení podanému Radě dánskou vládou dne 3. listopadu 1993 se na Dánsko vztahuje výjimka. Na základě této výjimky se na Dánsko použijí všechny články a ustanovení Smluv a statutu ESCB a ECB zmiňující výjimku.
 2.
 Postup uvedený v článku 140 Smlouvy o fungování Evropské unie umožňující zrušení výjimky může být zahájen jen na žádost Dánska.
 3.
 V případě zrušení výjimky přestanou být ustanovení tohoto protokolu použitelná.


text:
 31.12.2010
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 347/54
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU SPOLEČENSTVÍ-ŠVÝCARSKO PRO LETECKOU DOPRAVU ZŘÍZENÉHO DOHODOU MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A ŠVÝCARSKOU KONFEDERACÍ O LETECKÉ DOPRAVĚ č. 2/2010
 ze dne 26. listopadu 2010,
 kterým se nahrazuje příloha Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě
 (2010/816/EU)
 VÝBOR SPOLEČENSTVÍ-ŠVÝCARSKO PRO LETECKOU DOPRAVU,
 s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 23 odst. 4 této dohody,
 ROZHODL TAKTO:
 Jediný článek
 Příloha tohoto rozhodnutí nahrazuje přílohu dohody.
 V Ženevě dne 26. listopadu 2010.
 Za smíšený výbor
 vedoucí delegace Evropské unie
 Daniel CALLEJA CRESPO
 vedoucí delegace Švýcarska
 Peter MÜLLER
 PŘÍLOHA
 Pro účely této dohody:
 —
 Evropská unie na základě Lisabonské smlouvy, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009, nahrazuje Evropské společenství a stává se jeho nástupcem.
 —
 Jestliže akt uvedený v této příloze obsahuje odkaz na členské státy Evropského společenství, jež bylo nahrazeno Evropskou unií, nebo na požadavek spojení s nimi, má se pro účely této dohody za to, že se odkaz vztahuje rovněž na Švýcarsko nebo na požadavek spojení se Švýcarskem.
 —
 Odkazy na nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 a č. 2408/92 uvedené v článcích 4, 15, 18, 27 a 35 dohody se považují za odkazy na nařízení (ES) č. 1008/2008.
 —
 Aniž je dotčen článek 15 této dohody, „leteckým dopravcem Společenství“ podle následujících směrnic a nařízení Společenství se rozumí též letecký dopravce, který je držitelem licence a má svou hlavní provozovnu a případně sídlo podniku ve Švýcarsku v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008. Jakýkoli odkaz na nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 se považuje za odkaz na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008.
 —
 Jakýkoli odkaz na články 81 a 82 Smlouvy nebo na články 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie v následujících textech se považuje za odkaz na články 8 a 9 této dohody.
 1. Liberalizace letectví a ostatní předpisy v odvětví civilního letectví
 Č. 1008/2008
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství
 Č. 2000/79
 Směrnice Rady ze dne 27. listopadu 2000 o Evropské dohodě o organizaci pracovní doby mobilních pracovníků v civilním letectví uzavřené mezi Sdružením evropských leteckých společností (AEA), Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF), Evropským sdružením technických letových posádek (ECA), Evropským sdružením leteckých společností (ERA) a Mezinárodním sdružením leteckých dopravců (IACA)
 Č. 93/104
 Směrnice Rady ze dne 23. listopadu 1993 o některých aspektech úpravy pracovní doby ve znění:
 —
 směrnice 2000/34/ES
 Č. 437/2003
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 27. února 2003 o statistickém vykazování letecké přepravy cestujících, zboží a poštovních zásilek
 Č. 1358/2003
 Nařízení Komise ze dne 31. července 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 437/2003 o statistickém vykazování letecké přepravy cestujících, zboží a poštovních zásilek a kterým se mění přílohy I a II uvedeného nařízení
 Č. 785/2004
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) ze dne 21. dubna 2004 o požadavcích na


text:
pojištění u leteckých dopravců a provozovatelů letadel ve znění:
 —
 nařízení Komise (EU) č. 285/2010
 Č. 95/93
 Nařízení Rady ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (články 1–12) ve znění:
 —
 nařízení (ES) č. 793/2004
 Č. 2009/12
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. března 2009 o letištních poplatcích (kterou Švýcarsko začne používat od 1. července 2011)
 Č. 96/67
 Směrnice Rady ze dne 15. října 1996 o přístupu na trh odbavovacích služeb na letištích Společenství.
 (články 1–9, 11–23 a 25)
 Č. 80/2009
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 80/2009 ze dne 14. ledna 2009 o kodexu chování pro používání počítačových rezervačních systémů a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 2299/89
 2. Pravidla hospodářské soutěže
 Č. 3975/87
 Nařízení Rady ze dne 14. prosince 1987, kterým se stanoví postup pro použití pravidel hospodářské soutěže pro podniky v odvětví letecké dopravy (čl. 6 odst. 3), naposledy pozměněné:
 —
 nařízením Rady (ES) č. 1/2003 (články 1–13, 15–45).
 Č. 1/2003
 Nařízení Rady ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (články 1–13, 15–45)
 (V rozsahu, v němž je toto nařízení příslušné pro použití této dohody. Vložení uvedeného nařízení nemá vliv na rozdělení úkolů v souladu s touto dohodou.)
 Nařízení č. 17/62 bylo nařízením č. 1/2003 zrušeno s výjimkou čl. 8 odst. 3, který se použije i nadále pro rozhodnutí přijatá podle článku čl. 81 odst. 3 Smlouvy před zahájením používání tohoto nařízení až do konce platnosti uvedených rozhodnutí.
 Č. 773/2004
 Nařízení Komise ze dne 7. dubna 2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES, ve znění:
 —
 nařízení Komise (EC) č. 1792/2006
 Č. 139/2004
 Nařízení Rady ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování)
 (Články 1–18, čl. 19 odst. 1 a 2, články 20–23)
 S ohledem na čl. 4 odst. 5 nařízení o spojování platí mezi Evropským společenstvím a Švýcarskem toto:
 1)
 S ohledem na spojení podle článku 3 nařízení (ES) č. 139/2004, které nedosahuje rozměrů Společenství ve smyslu článku 1 uvedeného nařízení a které může být přezkoumáno v rámci vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž nejméně tří členských států ES a Švýcarské konfederace, mohou osoby nebo podniky podle čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení před oznámením příslušným orgánům informovat Komisi ES prostřednictvím odůvodněného podání, že by spojení měla posoudit Komise.
 2)
 Evropská komise neprodleně předá Švýcarské konfederaci všechna podání podle čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 139/2004 a předchozího odstavce.
 3)
 Vyjádří-li Švýcarská konfederace svůj nesouhlas se žádostí o postoupení případu, příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž si ponechá svou pravomoc a případ nebude od Švýcarské konfederace postoupen podle tohoto odstavce.
 S ohledem na lhůty podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2 nařízení o spojování:
 1)
 Evropská komise neprodleně předá příslušnému švýcarskému orgánu pro hospodářskou soutěž všechny příslušné dokumenty podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl.


text:
22 odst. 2.
 2)
 Výpočet lhůt podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2 nařízení (ES) č. 139/2004 začíná pro Švýcarskou konfederaci ihned poté, co příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž obdrží příslušné dokumenty.
 Č. 802/2004
 Nařízení Komise ze dne 7. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků (články 1–24), naposledy pozměněné:
 —
 nařízením Komise (EC) č. 1792/2006
 Č. 2006/111
 Směrnice Komise ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků
 Č. 487/2009
 Nařízení Rady (ES) č. 487/2009 ze dne 25. května 2009 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na některé kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví letecké dopravy
 3. Bezpečnost letectví
 Č. 216/2008
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES, ve znění:
 —
 nařízení Komise (ES) č. 690/2009,
 —
 nařízení (ES) č. 1108/2009
 Agentura má i ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny ustanoveními nařízení.
 Komise má i ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny pro rozhodnutí podle čl. 11 odst. 2, čl. 14 odst. 5 a 7, čl. 24 odst. 5, čl. 25 odst. 1, čl. 38 odst. 3 bodu i), čl. 39 odst. 1, čl. 40 odst. 3, čl. 41 odst. 3 a 5, čl. 42 odst. 4, čl. 54 odst. 1 a čl. 61 odst. 3.
 Bez ohledu na horizontální úpravu stanovenou v druhé odrážce přílohy Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě se odkazy na „členské státy“ uvedené v článku 65 nařízení nebo v ustanoveních směrnice 1999/468/ES zmíněných v daném ustanovení nevztahují na Švýcarsko.
 Žádné ustanovení tohoto nařízení nelze vykládat tak, že pověřuje Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví, aby jednala jménem Švýcarska v rámci mezinárodních dohod pro jiné účely než účely podpory při plnění povinností, které mu na základě těchto dohod připadají.
 Pro účely dohody se nařízení upravuje takto:
 a)
 Článek 12 se mění takto:
 i)
 v odstavci 1 se za slovo „Společenstvím“ vkládají slova „nebo Švýcarskem“,
 ii)
 v odst. 2 písm. a) se za slovo „Společenství“ vkládají slova „nebo Švýcarsko“,
 iii)
 v odstavci 2 se zrušují písmena b) a c),
 iv)
 doplňuje se nový odstavec, který zní:
 „3. Kdykoliv Společenství vede jednání se třetí zemí s cílem uzavřít dohodu umožňující členským státům nebo agentuře vydávat osvědčení na základě osvědčení vydaných leteckými úřady dané třetí země, usiluje o to, aby Švýcarsku byla nabídnuta podobná dohoda s dotčenou třetí zemí. Švýcarsko zase usiluje o uzavření dohod se třetími zeměmi odpovídajících těm, které uzavřelo Společenství.“
 b)
 V článku 29 se doplňuje nový odstavec, který zní:
 „4. Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství je výkonný ředitel agentury oprávněn zaměstnávat na základě smlouvy švýcarské státní příslušníky, kteří požívají veškerých občanských práv.“
 c)
 V


text:
článku 30 se doplňuje nový odstavec, který zní:
 „V souladu s dodatkem k příloze A uplatní Švýcarsko na agenturu Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie, který je uveden v příloze A této přílohy.“
 d)
 V článku 37 se doplňuje nový odstavec, který zní:
 „Švýcarsko se plně podílí na činnosti správní rady a má v jejím rámci stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, s výjimkou hlasovacího práva.“
 e)
 V článku 59 se doplňuje nový odstavec, který zní:
 „12. Švýcarsko se podílí na finančním příspěvku uvedeném v odst. 1 písm. b) podle následujícího vzorce:
 S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C
 kde
 S
 =
 část rozpočtu agentury, která není financována z poplatků a plateb uvedených v odst. 1 písm. c) a d),
 a
 =
 počet přidružených států,
 b
 =
 počet členských států EU,
 c
 =
 příspěvek Švýcarska do rozpočtu ICAO,
 C
 =
 celkový příspěvek členských států EU a přidružených států do rozpočtu ICAO.“
 f)
 V článku 61 se doplňuje nový odstavec, který zní:
 „Ustanovení vztahující se na finanční kontrolu prováděnou Společenstvím ve Švýcarsku, která se týká účastníků činností agentury, jsou uvedena v příloze B této přílohy.“
 g)
 Příloha II nařízení se doplňuje o následující letadla jako výrobky, na něž se vztahuje čl. 2 odst. 3 písm. a) bod ii) nařízení Komise (ES) č. 1702/2003 ze dne 24. září 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací (1):
 A/c - [HB-IDJ] – typ CL600-2B19
 A/c - [HB-IKR, HB-IMY, HB-IWY] – typ Gulfstream G-IV
 A/c - [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – typ Gulfstream G-V
 A/c - [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF] – typ MD900.
 Č. 1108/2009
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 21. října 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 216/2008 v oblasti letišť, uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb a zrušuje směrnice 2006/23/ES
 Č. 91/670
 Směrnice Rady ze dne 16. prosince 1991 o vzájemném uznávání licencí pro výkon funkcí v civilním letectví
 (Články 1–8)
 Č. 3922/91
 Nařízení Rady ze dne 16. prosince 1991 o harmonizaci technických požadavků a správních postupů v oblasti civilního letectví (články 1–3, čl. 4 odst. 2, články 5–11 a 13) ve znění:
 —
 nařízení (ES) č. 1899/2006,
 —
 nařízení (ES) č. 1900/2006,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 8/2008,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 859/2008
 Č. 94/56
 Směrnice Rady ze dne 21. listopadu 1994, kterou se zavádějí základní zásady pro vyšetřování nehod a nahodilých událostí v civilním letectví
 (Články 1–13)
 Č. 2004/36
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 21. dubna 2004 o bezpečnosti letadel třetích zemí, která používají letiště Společenství (články 1–9 a 11–14), naposledy pozměněná:
 —
 směrnicí Komise 2008/49/ES
 Č. 351/2008
 Nařízení Komise ze dne 16. dubna 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/36/ES, pokud jde o stanovení priorit pro prohlídky na odbavovací ploše u letadel, která používají letiště Společenství
 Č. 768/2006
 Nařízení Komise ze dne 19. května 2006, kterým se provádí směrnice Evropského


text:
parlamentu a Rady 2004/36/ES, pokud jde o shromažďování a výměnu informací o bezpečnosti letadel, která používají letiště Společenství, a správu informačního systému
 Č. 2003/42
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 13. června 2003 o hlášení událostí v civilním letectví (články 1–12)
 Č. 1321/2007
 Nařízení Komise ze dne 12. listopadu 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro zařazování informací o událostech v civilním letectví, jejichž výměna proběhla v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES, do centrální evidence
 Č. 1330/2007
 Nařízení Komise ze dne 24. září 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro šíření informací o událostech v civilním letectví zúčastněným osobám podle čl. 7 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES
 Č. 736/2006
 Nařízení Komise ze dne 16. května 2006 o pracovních postupech Evropské agentury pro bezpečnost letectví pro provádění normalizačních inspekcí
 Č. 1702/2003
 Nařízení Komise ze dne 24. září 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací, ve znění:
 —
 nařízení Komise (ES) č. 335/2007,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 381/2005,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 375/2007,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 706/2006,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 287/2008,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 1057/2008,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 1194/2009
 Pro účely dohody se ustanovení nařízení upravují takto:
 Článek 2 se mění takto:
 V odstavcích 3, 4, 6, 8, 10, 11, 13 a 14 se datum „28. září 2003“ nahrazuje „dnem vstupu v platnost rozhodnutí Výboru Společenství-Švýcarsko pro leteckou dopravu, kterým se nařízení (ES) č. 216/2008 začleňuje do přílohy uvedeného nařízení“.
 Č. 2042/2003
 Nařízení Komise ze dne 20. listopadu 2003 o zachování letové způsobilosti letadel a leteckých výrobků, letadlových částí a zařízení a schvalování organizací a personálu zapojených do těchto úkolů, ve znění:
 —
 nařízení Komise (ES) č. 707/2006,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 376/2007,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 1056/2008,
 —
 nařízení Komise (EU) č. 127/2010
 Č. 104/2004
 Nařízení Komise ze dne 22. ledna 2004, kterým se stanoví pravidla organizace a složení odvolacího senátu Evropské agentury pro bezpečnost letectví
 Č. 593/2007
 Nařízení Komise ze dne 31. května 2007 o poplatcích a platbách vybíraných Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví, naposledy pozměněné:
 —
 nařízením Komise (ES) č. 1356/2008
 Č. 2111/2005
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 14. prosince 2005 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, o informování cestujících v letecké dopravě o totožnosti provozujícího leteckého dopravce a o zrušení článku 9 směrnice 2004/36/ES
 Č. 473/2006
 Nařízení Komise ze dne 22. března 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro seznam Společenství uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, uvedený v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005
 Č. 474/2006
 Nařízení Komise ze dne 22. března 2006 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, uvedeného v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005, naposledy pozměněné:
 —
 nařízením


text:
Komise (EU) č. 1071/2010 (2)
 4. Ochrana letectví před protiprávními činy
 Č. 300/2008
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. března 2008 o společných pravidlech v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a o zrušení nařízení (ES) č. 2320/2002
 Č. 272/2009
 Nařízení Komise ze dne 2. dubna 2009, kterým se doplňují společné základní normy ochrany civilního letectví před protiprávními činy stanovené v příloze nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008, naposledy pozměněné:
 —
 nařízením Komise (EU) č. 297/2010
 Č. 1254/2009
 Nařízení Komise (EU) ze dne 18. prosince 2009, kterým se stanoví kritéria umožňující členským státům odchýlit se od společných základních norem v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a přijmout alternativní bezpečnostní opatření
 Č. 18/2010
 Nařízení Komise (EU) ze dne 8. ledna 2010, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008, pokud jde o specifikace národních programů řízení kvality v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy
 Č. 72/2010
 Nařízení Komise (EU) ze dne 26. ledna 2010, kterým se stanoví postupy provádění inspekcí Komisí v oblasti ochrany letectví před protiprávními činy
 Č. 185/2010
 Nařízení Komise (EU) ze dne 4. března 2010, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti, ve znění:
 —
 nařízení Komise (EU) č. 357/2010,
 —
 nařízení Komise (EU) č. 358/2010,
 —
 nařízení Komise (EU) č. 573/2010,
 —
 nařízení Komise (EU) č. 983/2010
 Č. 2010/774
 Rozhodnutí Komise (EU) ze dne 13. dubna 2010, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám v oblasti ochrany letectví před protiprávními činy obsahující informace uvedené v čl. 18 písm. a) nařízení (ES) č. 300/2008, ve znění:
 —
 rozhodnutí Komise 2010/2604/EU,
 —
 rozhodnutí Komise 2010/3572/EU.
 5. Uspořádání letového provozu
 Č. 549/2004
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení), ve znění:
 —
 nařízení (ES) č. 1070/2009
 Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 6, 8, 10, 11 a 12.
 Článek 10 se mění takto:
 V odstavci 2 se slova „na úrovni Společenství“ nahrazují slovy „na úrovni Společenství, zahrnující Švýcarsko“.
 Bez ohledu na horizontální úpravu stanovenou v druhé odrážce přílohy Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě se odkazy na členské státy uvedené v článku 5 nařízení (ES) č. 549/2004 nebo v ustanoveních rozhodnutí 1999/468/ES zmíněných v daném ustanovení nevztahují na Švýcarsko.
 Č. 550/2004
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb), ve znění:
 —
 nařízení (ES) č. 1070/2009
 Komise má vůči Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 9a, 9b, 15a, 16 a 17.
 Pro účely dohody se nařízení upravuje takto:
 a)
 Článek 3 se mění takto:
 V odstavci 2 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“.
 b)
 Článek 7 se mění takto:
 V odstavcích 1 a 6 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“.
 c)
 Článek 8 se mění takto:
 V odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova


text:
„a Švýcarsku“.
 d)
 Článek 10 se mění takto:
 V odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“.
 e)
 Čl. 16 odst. 3 se nahrazuje tímto:
 „3. Komise sdělí své rozhodnutí členským státům a vyrozumí o něm poskytovatele služeb, pokud je tím z právního hlediska dotčen.“
 Č. 551/2004
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru), ve znění:
 —
 nařízení (ES) č. 1070/2009
 Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 3a, 6 a 10.
 Č. 552/2004
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě), ve znění:
 —
 nařízení (ES) č. 1070/2009
 Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 4, 7 a čl. 10 odst. 3.
 Pro účely dohody se nařízení upravuje takto:
 a)
 Článek 5 se mění takto:
 V odstavci 2 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“.
 b)
 Článek 7 se mění takto:
 V odstavci 4 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“.
 c)
 Příloha III se mění takto:
 V druhé a poslední odrážce oddílu 3 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“.
 Č. 2096/2005
 Nařízení Komise ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb, ve znění:
 —
 nařízení Komise (ES) č. 1315/2007,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 482/2008,
 —
 nařízení Komise (ES) č. 668/2008.
 Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s článkem 9.
 Č. 2150/2005
 Nařízení Komise ze dne 23. prosince 2005, kterým se stanoví společná pravidla pro pružné užívání vzdušného prostoru
 Č. 1033/2006
 Nařízení Komise ze dne 4. července 2006, kterým se stanoví požadavky na postupy pro letové plány v předletové fázi pro jednotné evropské nebe
 Č. 1032/2006
 Nařízení Komise ze dne 6. července 2006, kterým se stanoví požadavky na automatické systémy pro výměnu letových údajů pro účely oznamování, koordinace a předávání letů mezi stanovišti řízení letového provozu, naposledy pozměněné:
 —
 nařízením Komise (ES) č. 30/2009
 Č. 1794/2006
 Nařízení Komise ze dne 6. prosince 2006, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (které Švýcarsko začne používat od vstupu příslušných švýcarských předpisů v platnost, nejpozději však od 1. ledna 2012)
 Č. 2006/23
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 5. dubna 2006 o licenci řídícího letového provozu Společenství
 Č. 730/2006
 Nařízení Komise ze dne 11. května 2006 o klasifikaci vzdušného prostoru a o přístupu letů podle pravidel pro let za viditelnosti nad letovou hladinu 195
 Č. 219/2007
 Nařízení Rady ze dne 27. února 2007 o založení společného podniku na vytvoření evropského systému nové generace pro uspořádání letového provozu (SESAR), naposledy pozměněné:
 —
 nařízením Rady (ES) č. 1361/2008
 Č. 633/2007
 Nařízení Komise ze dne 7. června 2007, kterým se stanoví požadavky použití protokolu pro přenos zpráv o letu pro účely oznamování, koordinace a předávání letů mezi stanovišti řízení letového provozu
 Č. 1265/2007
 Nařízení Komise ze dne 26. října 2007, kterým


text:
se stanoví pro jednotné evropské nebe požadavky na odstup kanálů hlasového radiokomunikačního spojení vzduch-země
 Č. 29/2009
 Nařízení Komise ze dne 16. ledna 2009, kterým se stanoví požadavky na služby datovým spojem pro jednotné evropské nebe
 Č. 262/2009
 Nařízení Komise ze dne 30. března 2009, kterým se stanoví požadavky na koordinované přidělování a užívání dotazovacích kódů režimu S pro jednotné evropské nebe
 Č. 73/2010
 Nařízení Komise ze dne 26. ledna 2010, kterým se stanoví požadavky na jakost leteckých dat a leteckých informací pro jednotné evropské nebe
 Č. 255/2010
 Nařízení Komise ze dne 25. března 2010, kterým se stanoví společná pravidla uspořádání toku letového provozu.
 6. Životní prostředí a hluk
 Č. 2002/30
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 26. března 2002 o pravidlech a postupech pro zavedení provozních omezení ke snížení hluku na letištích Společenství (články 1–12, 14–18).
 (Na základě přílohy II kapitoly 8 (Dopravní politika) oddílu G (Letecká doprava) čísla 2 Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, se uplatní změny přílohy I).
 Č. 89/629
 Směrnice Rady ze dne 4. prosince 1989 o omezení emisí hluku civilních podzvukových proudových letadel
 (Články 1–8)
 č. 2006/93/ES
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 12. prosince 2006 o regulaci provozu letadel uvedených v části II kapitoly 3 svazku 1 přílohy 16 k Úmluvě o mezinárodním civilním letectví, druhé vydání (1988).
 7. Ochrana spotřebitele
 Č. 90/314
 Směrnice Rady ze dne 13. června 1990 o souborných službách pro cesty, pobyty a zájezdy
 (Články 1–10)
 Č. 93/13
 Směrnice Rady ze dne 5. dubna 1993 o nepřiměřených podmínkách ve spotřebitelských smlouvách
 (Články 1–11)
 Č. 2027/97
 Nařízení Rady ze dne 9. října 1997 o odpovědnosti leteckého dopravce v případě nehod (články 1–8), ve znění:
 —
 nařízení (ES) č. 889/2002
 Č. 261/2004
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. února 2004, kterým se stanoví společná pravidla náhrad a pomoci cestujícím v letecké dopravě v případě odepření nástupu na palubu, zrušení nebo významného zpoždění letů a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 295/91
 (Články 1–18)
 Č. 1107/2006
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 5. července 2006 o právech osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace v letecké dopravě
 8. Různé
 Č. 2003/96
 Směrnice Rady ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny
 (Čl. 14 odst. 1 písm. b) a čl. 14 odst. 2).
 9. Přílohy:
 A:
 Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie
 B:
 Ustanovení o finanční kontrole prováděné Evropskou unií, která se týká švýcarských účastníků činností Evropské agentury pro bezpečnost letectví
 (1) Úř. věst. L 243, 27.9.2003, s. 6.
 (2) Toto nařízení se ve Švýcarsku použije po dobu své platnosti v EU.
 PŘÍLOHA A
 PROTOKOL O VÝSADÁCH A IMUNITÁCH EVROPSKÉ UNIE
 VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,
 BEROUCE V ÚVAHU, že podle článku 343 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství


text:
pro atomovou energii (ESAE) požívají Evropská unie a ESAE na území členských států imunit a výsad nezbytných pro plnění svého poslání,
 SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii:
 KAPITOLA I
 MOVITÝ A NEMOVITÝ MAJETEK, POHLEDÁVKY A OPERACE EVROPSKÉ UNIE
 Článek 1
 Prostory a budovy Unie jsou nedotknutelné. Jsou vyloučeny z domovních prohlídek, rekvizic, zabavení či vyvlastnění. Majetek a pohledávky Unie se nemohou stát předmětem jakéhokoli výkonu správního nebo soudního rozhodnutí bez zmocnění Soudního dvora.
 Článek 2
 Archivy Unie jsou nedotknutelné.
 Článek 3
 Unie, její pohledávky, příjmy a ostatní majetek jsou osvobozeny od veškerých přímých daní.
 Vlády členských států přijímají, kdykoli je to možné, vhodná opatření umožňující prominutí nebo navrácení nepřímých daní a poplatků z prodeje, které tvoří součást ceny věcí movitých nebo nemovitostí, jestliže Unie uskuteční pro své úřední potřeby větší nákupy, jejichž cena zahrnuje daně a poplatky tohoto druhu. Prováděním těchto opatření nesmí být narušena hospodářská soutěž v rámci Unie.
 Osvobození se nevztahuje na daně, dávky a poplatky představující pouze odměnu za veřejně prospěšné služby.
 Článek 4
 Unie je osvobozena od veškerých cel, zákazů a omezení při dovozu a vývozu, pokud jde o předměty určené pro svou úřední potřebu: takto dovezené předměty nebudou zcizeny úplatně ani bezúplatně na území země, na něž budou dovezeny, jinak než za podmínek schválených vládou příslušné země.
 Unie je rovněž osvobozena od veškerých cel a od zákazu a omezení při dovozu a vývozu svých publikací.
 KAPITOLA II
 KOMUNIKACE A PRŮKAZY
 Článek 5
 Orgány Unie požívají pro svou úřední komunikaci a předávání veškerých dokumentů na území všech členských států stejného zacházení, jaké daný stát přiznává diplomatickým zastoupením.
 Úřední korespondence a jiná úřední komunikace orgánů Unie nepodléhá cenzuře.
 Článek 6
 Předsedové orgánů Unie mohou vydávat členům a zaměstnancům orgánů Unie průkazy, jejichž formu stanoví Rada, rozhodující prostou většinou, a jež orgány členských států uznávají za platné cestovní doklady. Tyto průkazy jsou vydávány úředníkům a jiným zaměstnancům za podmínek stanovených služebním a pracovním řádem Unie.
 Komise může uzavřít dohody umožňující uznávat tyto průkazy za platné cestovní doklady na území třetích zemí.
 KAPITOLA III
 ČLENOVÉ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
 Článek 7
 Volný pohyb členů Evropského parlamentu, kteří jedou na místo zasedání Evropského parlamentu nebo se z něj vracejí, nepodléhá žádným omezením správní či jiné povahy.
 Členům Evropského parlamentu při celním odbavení a při devizové kontrole:
 a)
 přiznává jejich vlastní vláda stejné výhody, jaké přiznává vyšším úředníkům pohybujícím se v zahraničí při plnění dočasného úředního poslání;
 b)
 přiznávají vlády ostatních členských států stejné výhody, jaké přiznávají zástupcům zahraničních vlád při plnění dočasného úředního poslání.
 Článek 8
 Členové Evropského parlamentu nemohou být vyšetřováni, zadrženi nebo stíháni pro své názory či hlasování během výkonu své funkce.
 Článek 9
 V průběhu zasedání Evropského parlamentu jeho členové:
 a)
 na území vlastního státu požívají imunit přiznávaných členům parlamentu vlastního státu;
 b)
 na území všech ostatních členských států nemohou být zadrženi ani soudně stíháni.
 Jsou chráněni imunitou rovněž během cesty na místo zasedání Evropského parlamentu a při


text:
návratu z něj.
 Imunity se nelze dovolávat v případě přistižení při činu; Evropský parlament je oprávněn svého člena imunity zbavit.
 KAPITOLA IV
 ZÁSTUPCI ČLENSKÝCH STÁTŮ ÚČASTNÍCÍ SE ČINNOSTI ORGÁNŮ EVROPSKÉ UNIE
 Článek 10
 Zástupci členských států, kteří se účastní činnosti orgánů Unie, jejich poradci a techničtí experti požívají po dobu výkonu své činnosti a během cest na místo zasedání nebo při návratu z něj obvyklých výsad, imunit a výhod.
 Tento článek se vztahuje rovněž na členy poradních orgánů Unie.
 KAPITOLA V
 ÚŘEDNÍCI A JINÍ ZAMĚSTNANCI EVROPSKÉ UNIE
 Článek 11
 Na území všech členských států úředníci a jiní zaměstnanci Unie bez ohledu na svou státní příslušnost:
 a)
 jsou vyňati z pravomoci soudů pro úkony spojené s výkonem jejich funkce, včetně ústních a písemných projevů, s výhradou použití ustanovení smluv jednak o pravidlech určujících odpovědnost úředníků a jiných zaměstnanců vůči Unii a jednak o příslušnosti Soudního dvora Evropské unie rozhodovat spory mezi Unií a jejími úředníky a jinými zaměstnanci. Této imunity požívají i po ukončení své funkce;
 b)
 nepodléhají oni ani jejich manželé či manželky a jimi vyživovaní rodinní příslušníci předpisům omezujícím přistěhovalectví a určujícím náležitosti přihlašování cizinců;
 c)
 požívají v oblasti měnových a devizových předpisů výhod přiznávaných obvykle zaměstnancům mezinárodních organizací;
 d)
 požívají práva bezcelně dovážet bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby v souvislosti s prvním nástupem do funkce v dané zemi a práva bezcelně zpětně vyvézt bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby při ukončení výkonu funkce v dané zemi, v obou případech s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno;
 e)
 požívají práva bezcelně dovézt automobil pro svou osobní potřebu, který získali v zemi svého posledního pobytu nebo v zemi, jejímiž jsou státními příslušníky, za podmínek daného vnitřního trhu, a bezcelně zpětně vyvézt automobil, s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno.
 Článek 12
 Platy, mzdy a služební požitky, které poskytuje Unie svým úředníkům a jiným zaměstnancům, podléhají dani ve prospěch Unie, jejíž podmínky a způsob vybírání stanoví Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a po konzultaci s dotčenými orgány.
 Úředníci a jiní zaměstnanci jsou osvobozeni od vnitrostátních daní z platů, mezd a požitků, které jim poskytuje Unie.
 Článek 13
 S úředníky a jinými zaměstnanci Unie, kteří si výlučně z důvodů výkonu svých funkcí ve službách Unie zřizují bydliště na území členského státu jiného, než jehož jsou daňovými rezidenty, je pro účely vybírání daní z příjmu, z majetku a dědické daně a dodržování smluv o zamezení dvojího zdanění, uzavřených mezi členskými zeměmi Unie, zacházeno jak ve státě, v němž pobývají, tak ve státě, jehož jsou daňovými rezidenty, tak, jako by si zachovali své původní bydliště v posledně jmenovaném státě, je-li tento stát členem Unie. Toto ustanovení se vztahuje rovněž na manžela nebo manželku, pokud nevykonává vlastní profesionální činnost, a na děti vyživované osobami uvedenými v tomto článku a v jejich péči.
 Movitý majetek ve vlastnictví osob uvedených v předchozím pododstavci, který se nachází na území státu pobytu, je osvobozen od dědické daně v tomto státě;


text:
pro stanovení této daně je tento majetek posuzován, jako by se nacházel ve státě, jehož jsou tyto osoby daňovými rezidenty, s výhradou práv třetích zemí a případného použití ustanovení mezinárodních smluv o zamezení dvojího zdanění.
 Při použití ustanovení tohoto článku se nepřihlíží k bydlišti získanému výlučně k výkonu funkcí ve službách jiných mezinárodních organizací.
 Článek 14
 Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a po konzultaci s dotčenými orgány rozhodují formou nařízení o stanovení systému sociálních dávek příslušejících úředníkům a jiným zaměstnancům Unie.
 Článek 15
 Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a po konzultaci s ostatními dotčenými orgány určí formou nařízení kategorie úředníků a jiných zaměstnanců Unie, na které se použijí všechna nebo některá ustanovení článku 11, čl. 12 druhého pododstavce a článku 13.
 Jména, funkce a adresy úředníků a jiných zaměstnanců zařazených do jednotlivých kategorií jsou pravidelně sdělovány vládám členských států.
 KAPITOLA VI
 VÝSADY A IMUNITY ZASTOUPENÍ TŘETÍCH ZEMÍ POVĚŘENÝCH U EVROPSKÉ UNIE
 Článek 16
 Členský stát, na jehož území se nachází sídlo Unie, přiznává zastoupením třetích zemí pověřených u Unie obvyklé diplomatické výsady a imunity.
 KAPITOLA VII
 OBECNÁ USTANOVENÍ
 Článek 17
 Výsady, imunity a výhody jsou přiznávány úředníkům a jiným zaměstnancům Unie výhradně v zájmu Unie.
 Každý orgán Unie je povinen zbavit úředníka nebo jiného zaměstnance imunity ve všech případech, kdy podle jeho názoru zrušení této imunity není v rozporu se zájmy Unie.
 Článek 18
 Při uplatňování tohoto protokolu jednají orgány Unie ve vzájemné shodě s odpovědnými orgány příslušných členských států.
 Článek 19
 Články 11 až 14 a článek 17 se vztahují na členy Komise.
 Článek 20
 Články 11 až 14 a článek 17 se vztahují na soudce, generální advokáty, tajemníky a pomocné zpravodaje při Soudním dvoru Evropské unie, aniž je dotčen článek 3 Protokolu o statutu Soudního dvora Evropské unie týkající se vynětí soudců a generálních advokátů z pravomoci soudů.
 Článek 21
 Tento protokol se vztahuje rovněž na Evropskou investiční banku, na členy jejích orgánů, její zaměstnance a zástupce členských států, kteří se účastní její činnosti; ustanovení protokolu o statutu této banky tím nejsou dotčena.
 Evropská investiční banka je rovněž osvobozena od veškerých daní a obdobných poplatků v souvislosti se zvýšením svého základního kapitálu a od různých formalit, které jsou s tím spojeny ve státě, v němž má sídlo. Rovněž její rozpuštění či likvidace nepodléhá poplatkům. Kromě toho činnost banky a jejích orgánů vykonávaná na základě statutu nepodléhá dani z obratu.
 Článek 22
 Tento protokol se rovněž vztahuje na Evropskou centrální banku, na členy jejích orgánů a na její zaměstnance, aniž jsou dotčena ustanovení Protokolu o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky.
 Evropská centrální banka je rovněž osvobozena od veškerých daní a jiných poplatků v souvislosti se zvýšením svého základního kapitálu a různých formalit, které jsou s tím spojeny ve státě, v němž má sídlo. Činnost banky a jejích orgánů vykonávaná v souladu se statutem Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky nepodléhá dani z obratu.
 Dodatek k Příloze A
 POSTUPY PRO POUŽÍVÁNÍ PROTOKOLU O VÝSADÁCH A IMUNITÁCH EVROPSKÉ UNIE VE ŠVÝCARSKU


text:
1. Rozšíření používání na Švýcarsko
 Každý odkaz na členské státy uvedený v Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie (dále jen „protokol“) se rovněž považuje za odkaz na Švýcarsko, pokud následující ustanovení nestanoví jinak.
 2. Osvobození agentury od nepřímých daní (včetně DPH)
 Zboží a služby vyvážené ze Švýcarska nepodléhají švýcarské dani z přidané hodnoty (DPH). Pokud se jedná o zboží a služby dodané agentuře ve Švýcarsku pro její úřední potřebu, uplatní se osvobození od DPH v souladu s čl. 3 druhým pododstavcem protokolu, a to vrácením daně. Osvobození od DPH lze uplatnit, pokud skutečná nákupní cena zboží a služeb, která je uvedena na faktuře nebo na rovnocenném dokladu, je nejméně 100 švýcarských franků (včetně daně).
 Vrácení DPH lze uplatňovat na základě předložení příslušných švýcarských formulářů federálnímu daňovému úřadu, hlavnímu oddělení pro DPH. Žádosti jsou v zásadě vyřízeny do tří měsíců od data, kdy byla žádost o vrácení daně podána s nezbytnými podklady.
 3. Postupy pro použití pravidel týkající se zaměstnanců agentury
 Pokud se jedná o čl. 12 druhý pododstavec protokolu, Švýcarsko osvobozuje na základě zásad svého vnitrostátního práva úředníky a ostatní zaměstnance agentury podle článku 2 nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 (1) od federálních, kantonálních a obecních daní z platů, mezd a požitků, které jim poskytuje Evropská unie a které podléhají jeho vnitřní dani.
 Pro účely článku 13 protokolu se Švýcarsko nepovažuje za členský stát podle výše uvedeného bodu 1.
 Úředníci a ostatní zaměstnanci agentury, jakož i jejich rodinní příslušníci, na které se vztahuje systém sociálního pojištění pro úředníky a ostatní zaměstnance Evropské unie, nejsou povinni účastnit se švýcarského systému sociálního pojištění.
 Soudní dvůr Evropské unie má výhradní pravomoc ve všech otázkách týkajících se vztahů mezi agenturou nebo Komisí a jejími zaměstnanci, pokud jde o používání nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (2) a ostatních právních předpisů Evropské unie o pracovních podmínkách.
 (1) Nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 ze dne 25. března 1969, kterým se stanoví kategorie úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství, na které se vztahují ustanovení článku 12, čl. 13 druhého pododstavce a článku 14 Protokolu o výsadách a imunitách Společenství (Úř. věst. L 74, 27.3.1969, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1749/2002 (Úř. věst. L 264, 2.10.2002, s. 13).
 (2) Nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 ze dne 29. února 1968, kterým se stanoví služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a kterým se stanoví zvláštní opatření dočasně použitelná na úředníky Komise (pracovní řád ostatních zaměstnanců) (Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2104/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 7).
 PŘÍLOHA B
 FINANČNÍ KONTROLA ŠVÝCARSKÝCH ÚČASTNÍKŮ ČINNOSTÍ EVROPSKÉ AGENTURY PRO BEZPEČNOST LETECTVÍ
 Článek 1
 Přímá komunikace
 Agentura a Komise komunikují přímo se všemi osobami nebo subjekty usazenými ve Švýcarsku, které se účastní činností agentury, a to jako smluvní strany, účastníci programů agentury, příjemci plateb z rozpočtu agentury nebo Společenství, nebo jako subdodavatelé. Tyto osoby mohou Komisi a agentuře přímo poskytnout veškeré příslušné informace a dokumentaci, jež jsou


text:
povinny sdělovat na základě nástrojů, na které odkazuje toto rozhodnutí, a uzavřených smluv nebo dohod a rozhodnutí přijatých v rámci těchto aktů.
 Článek 2
 Kontroly
 1. V souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (1), a finančním nařízením přijatým správní radou agentury dne 26. března 2003, s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 23. prosince 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), jakož i s ostatními nařízeními, na která odkazuje toto rozhodnutí, mohou být uzavřené smlouvy nebo úmluvy a rozhodnutí přijatá s příjemci usazenými ve Švýcarsku stanovit, že úředníci agentury a Komise nebo jiné osoby pověřené agenturou a Komisí mohou u příjemců a jejich subdodavatelů kdykoli provádět vědecké, finanční, technologické nebo jiné audity.
 2. Úředníci agentury a Komise, jakož i ostatní osoby pověřené agenturou a Komisí mají přiměřený přístup do míst, k pracím a dokumentům, jakož i k ostatním informacím – včetně jejich elektronické podoby – potřebným pro výkon takových auditů. Toto přístupové právo je jasně stanoveno ve smlouvách nebo dohodách uzavřených s cílem provádět nástroje, na které odkazuje toto rozhodnutí.
 3. Evropský účetní dvůr má stejná práva jako Komise.
 4. Audity lze provádět pět let po ukončení platnosti tohoto rozhodnutí nebo podle podmínek uzavřených smluv nebo dohod a přijatých rozhodnutí.
 5. Švýcarský federální kontrolní úřad je předem informován o auditech prováděných na švýcarském území. Tato informace není zákonnou podmínkou pro provedení těchto auditů.
 Článek 3
 Kontroly na místě
 1. V rámci této dohody je Komise (OLAF) oprávněna provádět na švýcarském území kontroly a inspekce na místě, a to v souladu s podmínkami a ustanoveními nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (3).
 2. Kontroly a inspekce na místě připravuje a řídí Komise v úzké spolupráci se švýcarským federálním kontrolním úřadem nebo jinými příslušnými švýcarskými orgány jmenovanými švýcarským federálním kontrolním úřadem, které jsou včas informovány o předmětu, cíli a právním základu kontrol a inspekcí, aby mohly poskytnout veškerou nezbytnou podporu. Za tímto účelem se úředníci příslušných švýcarských orgánů mohou účastnit kontrol a inspekcí na místě.
 3. Pokud si to příslušné švýcarské orgány přejí, provádějí kontroly a inspekce na místě společně s Komisí.
 4. Pokud se účastníci programu brání kontrole nebo inspekci na místě, poskytnou švýcarské orgány kontrolorům Komise v souladu s vnitrostátními předpisy nezbytnou podporu, která provedení kontroly nebo inspekce na místě umožní.
 5. Komise neprodleně uvědomí švýcarský federální kontrolní úřad o všech skutečnostech nebo podezřeních týkajících se nesrovnalostí, které objevila v průběhu kontroly nebo inspekce na místě. Komise je v každém případě povinna informovat výše uvedený orgán o výsledku těchto kontrol a inspekcí.
 Článek 4
 Informace a konzultace
 1. Pro účely řádného provádění této přílohy si příslušné švýcarské orgány a orgány Společenství pravidelně vyměňují informace a


text:
na žádost jedné ze stran provádějí konzultace.
 2. Příslušné švýcarské orgány neprodleně informují agenturu a Komisi o všech skutečnostech či podezřeních, které objevily a které se týkají nesrovnalostí v oblasti uzavírání a provádění smluv nebo dohod uzavřených za použití nástrojů, na které odkazuje toto rozhodnutí.
 Článek 5
 Důvěrnost informací
 Informace sdělené nebo získané v jakékoli formě na základě této přílohy jsou chráněny úředním tajemstvím a požívají stejné ochrany, jaká přísluší podobnému druhu informací na základě švýcarského práva a příslušných předpisů použitelných pro orgány Společenství. Tyto informace nelze sdělovat jiným osobám kromě těch, od kterých se vzhledem k jejich funkci v orgánech Společenství, členských státech nebo Švýcarsku vyžaduje, aby je znaly, a nelze je využívat k jiným účelům než k zajištění účinné ochrany finančních zájmů smluvních stran.
 Článek 6
 Správní opatření a sankce
 Aniž je dotčeno použití švýcarského trestního práva, agentura nebo Komise může uložit správní opatření a sankce v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 a nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (4).
 Článek 7
 Náhrada a vykonatelnost
 Rozhodnutí agentury či Komise přijatá v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí, která ukládají peněžitý závazek jiným osobám než státům, jsou vykonatelná ve Švýcarsku.
 Příkaz k výkonu vydá bez jakékoliv další kontroly s výjimkou ověření pravosti aktu orgán určený švýcarskou vládou, který o tom uvědomí agenturu či Komisi. Výkon rozhodnutí se provede v souladu se švýcarským procesním řádem. Zákonnost rozhodnutí o výkonu podléhá kontrole Soudního dvora Evropské unie.
 Pro vykonatelnost rozsudků Soudního dvora Evropské unie vynesených na základě rozhodčí doložky platí stejné podmínky.
 (1) Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
 (2) Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.
 (3) Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
 (4) Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.


text:
 9.7.2010
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 186/1
 ROZHODNUTÍ
 ze dne 12. srpna 2009
 řídících subjektů na základě Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky o změně specifikací počítačů v příloze C oddílu VIII uvedené dohody
 2010/C 186/01
 ŘÍDÍCÍ SUBJEKTY,
 s ohledem na Dohodu mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky, a zejména na článek XII uvedené dohody,
 vzhledem k tomu, že je třeba první úroveň specifikací počítačů v příloze C oddílu VIII, která je účinná ode dne 20. července 2007, zrušit a nahradit druhou úrovní specifikací,
 ROZHODLY TAKTO:
 S účinností ode dne 1. července 2009 se specifikace počítačů v příloze C oddílu VIII dohody zrušují a nahrazují specifikacemi v příloze tohoto rozhodnutí.
 Toto rozhodnutí, sepsané ve dvou vyhotoveních, je podepsáno oběma spolupředsedy.
 Ve Washingtonu dne 12. srpna 2009.
 V Bruselu dne 9. července 2009.
 Lisa P. JACKSON
 jménem Úřadu pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických (EPA)
 Andris PIEBALGS
 člen Komise jménem Evropského společenství
 PŘÍLOHA
 PŘÍLOHA C ODDÍL VIII DOHODY
 VIII. Specifikace počítačů
 1. DEFINICE
 A. Počítač: Přístroj, který provádí logické operace a zpracovává údaje. Počítače sestávají přinejmenším z: 1) centrálního procesoru (CPU), který provádí operace; 2) uživatelského vstupního zařízení, jako je klávesnice, myš, digitalizátor nebo ovládač her, a 3) obrazovky počítače pro zobrazení výstupních informací. Pro účely této specifikace zahrnují počítače jak nepřenosné, tak přenosné jednotky včetně stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů, notebooků, malých serverů, počítačů typu tenký klient (thin client) a pracovních stanic. Přestože musí mít počítače schopnost využívat vstupní zařízení a obrazovky, jak je uvedeno výše pod číslem 2 a 3, počítačové systémy nemusí k tomu, aby tuto definici splňovaly, tato zařízení nutně obsahovat při jejich expedici.
 Součástky
 B. Obrazovka počítače: Obrazovka a související elektronika zabudovaná v jednom pouzdře nebo ve skříni počítače (např. notebook nebo integrovaný stolní počítač), která je schopná zobrazovat výstupní informace z počítače přijímané prostřednictvím jednoho nebo více vstupů, jako je např. VGA, DVI, Display Port a/nebo IEEE 1394. Příklady zobrazovacích zařízení počítačů jsou katodová trubice (CRT) a obrazovka na bázi tekutých krystalů (LCD).
 C. Samostatný grafický procesor (GPU): Grafický procesor s rozhraním řadiče lokální paměti a speciální lokální pamětí pro zpracování grafických informací.
 D. Vnější napájecí zdroj: Součástka obsažená v odděleném fyzickém pouzdře vně skříně počítače, určená pro přeměnu střídavého síťového napětí na nižší stejnosměrné (stejnosměrná) napětí za účelem napájení počítače. Vnější napájecí zdroj se musí k počítači připojovat prostřednictvím odpojitelného nebo pevně připojeného elektrického spojení typu zástrčka/zásuvka, kabelu, šňůry nebo jiné přípojky.
 E. Vnitřní napájecí zdroj: Součástka umístěná uvnitř skříně počítače, určená pro přeměnu střídavého síťového napětí na stejnosměrné (stejnosměrná) napětí za účelem napájení součástek počítače. Pro účely této specifikace musí být vnitřní napájecí zdroj umístěn uvnitř skříně počítače, ale oddělený od hlavní počítačové desky. Napájecí zdroj se musí napojovat na elektrickou síť pomocí jediného kabelu bez mezilehlých obvodů mezi napájecím zdrojem a elektrickou sítí. Kromě toho musí být všechny elektrické přípojky vedoucí od napájecího zdroje k součástkám


text:
počítače s výjimkou stejnosměrné přípojky počítačové obrazovky u integrovaného stolního počítače umístěny uvnitř skříně počítače (tzn. žádné vnější kabely spojující napájecí zdroj s počítačem nebo s jednotlivými součástkami). Za vnitřní napájecí zdroje se nepovažují vnitřní měniče ss/ss, používané k přeměně jednoho stejnosměrného napětí z vnějšího napájecího zdroje na více stejnosměrných napětí používaných počítačem.
 Druhy počítačů
 F. Stolní počítač: Počítač, jehož hlavní jednotka je určena k umístění na trvalém stanovišti, nejčastěji na kancelářském stole nebo na podlaze. Stolní počítače nejsou uzpůsobeny k tomu, aby byly přenosné, a používají vnější počítačovou obrazovku, klávesnici a myš. Stolní počítače jsou koncipovány pro širokou škálu domácích a kancelářských aplikací.
 G. Malé servery: Počítač, který typicky používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače. Aby byl počítač považován za malý server, musí mít následující charakteristiky:
 H. Integrovaný stolní počítač: Stolní sestava, ve které počítač a obrazovka fungují jako jediný celek, který je napájen střídavým proudem prostřednictvím jednoho kabelu. Integrované počítače mohou mít jednu ze dvou podob: 1) systém, u kterého je obrazovka fyzicky spojena s počítačem v jeden celek, nebo 2) systém, který tvoří jednu soustavu, u níž je obrazovka oddělená, ale přitom je připojena k hlavní skříni kabelem stejnosměrného napájení a počítač i obrazovka jsou napájeny jediným napájecím zdrojem. Jako podmnožina stolních počítačů jsou integrované stolní počítače typicky určeny k plnění podobných funkcí jako stolní počítače.
 I. Počítač typu tenký klient: Samostatně napájený počítač, jehož primární funkcionalitu zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením. Hlavní výpočetní funkce (např. provádění programů, ukládání údajů, interakce s jinými internetovými zdroji apod.) probíhají za použití vzdálených výpočetních zařízení. Počítače typu tenký klient spadající do rámce této specifikace jsou pouze zařízení, ve kterých není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka počítače typu tenký klient spadajícího do rámce této specifikace musí být určena k umístění na trvalém stanovišti (např. na stole), a nikoli koncipována jako přenosná.
 J. Notebook: Počítač zvlášť navržený jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Notebooky musí používat zabudovanou obrazovku a být schopny provozu ze zabudované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Kromě toho používá většina notebooků vnější napájecí zdroj a má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení. Notebooky jsou obvykle určeny k poskytování podobné funkcionality jako stolní počítače včetně provozování programového vybavení s podobnou funkcionalitou jako u stolních počítačů. Pro účely této specifikace se dokovací stanice považují za příslušenství, a proto se na ně nevztahují úrovně výkonu platné pro notebooky, uvedené níže v oddílu 3. Osobní počítače typu tablet, které mohou spolu s dalšími vstupními zařízeními nebo namísto nich používat dotykovou obrazovku, jsou v rámci této specifikace považovány za notebooky.
 K. Pracovní stanice: Vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se obvykle používá pro grafické aplikace, programy typu CAD, vývoj programového vybavení, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úkoly. Aby byl počítač považován za pracovní stanici, musí mít následující charakteristiky:
 Kromě toho musí pracovní stanice splňovat tři


text:
z těchto šesti volitelných vlastností:
 Provozní režimy
 L. Režim „vypnuto“: Stav nejnižší spotřeby energie, který nemůže vypnout (nemůže ovlivnit) uživatel a který může trvat neomezeně dlouho, je-li výrobek připojen k elektrické síti a používán v souladu s pokyny výrobce. U systémů, na které se vztahují normy pro systémy ACPI, odpovídá režim „vypnuto“ stavu úrovně 5 systému ACPI.
 M. Režim spánku: Režim s nízkou spotřebou energie, do něhož je počítač schopen přejít automaticky po určité době nečinnosti nebo manuální volbou. Počítač se schopností přechodu do režimu spánku se může rychle „probudit“ v reakci na signál ze síťové přípojky nebo ze zařízení, které plní funkci uživatelského rozhraní, přičemž doba od zahájení aktivující události do okamžiku, kdy je systém plně připraven k použití (včetně vykreslení obrazu na obrazovce), činí 5 sekund nebo méně. U systémů, na které se vztahují normy pro systémy ACPI, režim spánku nejběžněji odpovídá stavu úrovně S3 systému ACPI (režim „Suspend to RAM“).
 N. Klidový stav: Stav, kdy skončilo zavádění operačního systému a dalšího programového vybavení, je vytvořen profil uživatele, počítač není v režimu spánku a činnost se omezuje na základní aplikace, které systém spouští samovolně.
 O. Aktivní stav: Stav, ve kterém počítač provádí užitečnou práci v reakci na a) předchozí nebo současný vstupní podnět od uživatele nebo b) předchozí nebo současný pokyn přenášený po síti. Tento stav zahrnuje aktivní zpracování, vyhledávání údajů v úložném zařízení, ve standardní paměti nebo vyrovnávací paměti, a to včetně doby, po kterou se nachází v klidovém stavu, zatímco čeká na další vstupní podnět od uživatele nebo než přejde do některého z režimů s nízkou spotřebou energie.
 P. Typická spotřeba energie (TEC): Metoda zkoušení a srovnávání energetické náročnosti počítačů, která se zaměřuje na typické množství elektrické energie, které výrobek spotřebuje při běžném provozu za reprezentativní dobu. Klíčovým kritériem přístupu založeného na TEC u stolních počítačů a notebooků je hodnota typické roční spotřeby elektřiny, která se měří v kilowatthodinách (kWh) za použití měření průměrných úrovní spotřeby energie v jednotlivých provozních režimech započítaných v poměru podle předpokládaného typického modelu využití (pracovního cyklu). U pracovních stanic jsou požadavky založeny na hodnotě TEC vypočtené na základě úrovní spotřeby energie v jednotlivých provozních režimech, maximální spotřeby a předpokládaného pracovního cyklu.
 Síťový provoz a řízení spotřeby
 Q. Síťové rozhraní: Součásti (hardware a software), jejichž hlavní funkcí je učinit počítač způsobilým komunikovat prostřednictvím jedné nebo více síťových technologií. Příklady síťových rozhraní jsou IEEE 802.3 (Ethernet) a IEEE 802.11 (Wi-Fi).
 R. Aktivující událost: Uživatelem vyvolaná, naprogramovaná nebo vnější událost nebo podnět, který způsobí přechod počítače z režimu „vypnuto“ nebo z režimu spánku do aktivního provozního režimu. Mezi aktivující události mimo jiné patří například: pohyb myši, stisknutí klávesy, vstupní podnět z ovladače, událost hodin v reálném čase nebo stisknutí tlačítka na pouzdře počítače a v případě vnějších událostí například podnět zprostředkovaný dálkovým ovládáním, sítí, modemem apod.
 S. Buzení po síti (Wake On LAN = WOL): Funkcionalita, která počítači umožňuje přechod z režimu spánku nebo z režimu „vypnuto“ do aktivního stavu na základě požadavku zprostředkovaného lokální sítí Ethernet.
 T. Síťová funkčnost: Schopnost počítače udržovat síťovou


text:
přítomnost i v režimu spánku a inteligentní schopnost přechodu do aktivního režimu, když je zapotřebí další zpracování údajů (včetně občasného zpracování údajů nezbytného k udržování spojení se sítí). Udržování síťové přítomnosti může zahrnovat získání a/nebo obhajování přiděleného rozhraní nebo síťové adresy, reagování na požadavky z jiných uzlů v síti nebo udržování stávajících síťových spojení, přičemž počítač je stále v režimu spánku. Tímto způsobem je zajištěna přítomnost počítače a jeho síťových služeb a aplikací i přesto, že je počítač v režimu spánku. Z přípojného bodu sítě se počítač v režimu spánku s plnou síťovou funkčností jeví funkčně rovnocenný počítači v klidovém stavu, co se týče běžných aplikací a modelů využití. Síťová funkčnost v režimu spánku není omezena jen na určitou sadu protokolů, nýbrž může pokrývat aplikace nainstalované po počáteční instalaci.
 Marketingové a zasílací kanály
 U. Firemní kanály: Prodejní kanály běžně využívané velkými a středními podniky, vládními organizacemi, vzdělávacími institucemi nebo jinými organizacemi nakupujícími počítače používané v řízených prostředích typu klient/server.
 V. Číslo modelu: Jedinečný prodejní název, který se vztahuje na určitou konfiguraci hardwaru a softwaru (tzn. operační systém, typy procesorů, paměť, grafický procesor atd.), která je buď předem definována, nebo si ji volí uživatel.
 W. Název modelu: Prodejní název, který zahrnuje odkazy na číslo modelové řady osobního počítače i na stručný popis výrobku nebo značkové informace.
 X. Skupina výrobků: Obecný popis skupiny počítačů obvykle majících jedno uspořádání skříně a základní desky, přičemž taková skupina často obsahuje stovky možných konfigurací hardwaru a softwaru.
 2. URČOVÁNÍ ZPŮSOBILOSTI VÝROBKŮ
 Aby byly počítače způsobilé k získání osvědčení ENERGY STAR, musí splňovat definici počítače a také jednu z definic druhu výrobků uvedených v oddílu 1 výše. Následující tabulka uvádí seznam druhů počítačů, které jsou (a nejsou) způsobilé k získání osvědčení ENERGY STAR.
 Výrobky spadající pod specifikaci verze 5.0
 Výrobky nespadající pod specifikaci verze 5.0
 —
 Stolní počítače
 —
 Integrované stolní počítače
 —
 Notebooky
 —
 Pracovní stanice
 —
 Malé servery
 —
 Počítače typu tenký klient
 —
 Počítačové servery (definované ve verzi 1.0 specifikace počítačových serverů)
 —
 Kapesní počítače typů Handheld, PDA a Smartphone
 3. KRITÉRIA PRO ENERGETICKOU ÚČINNOST A ŘÍZENÍ SPOTŘEBY ENERGIE
 Aby byly počítače způsobilé k získání osvědčení ENERGY STAR, musí splnit níže uvedené požadavky. Datum účinnosti verze 5.0 je uvedeno v oddílu 5 této specifikace.
 A. Požadavky na účinnost napájecího zdroje
 Tyto požadavky se vztahují na všechny kategorie výrobků spadající pod specifikaci počítačů v rámci programu ENERGY STAR:
 a)
 Počítače využívající vnitřní napájecí zdroj: Minimální účinnost 85 % při 50 % jmenovitého výkonu, respektive minimální účinnost 82 % při 20 % a 100 % jmenovitého výkonu, přičemž účiník > 0,9 při 100 % jmenovitého výkonu.
 b)
 Počítače využívající vnější napájecí zdroj: Napájecí zdroje dodávané spolu s počítači majícími osvědčení ENERGY STAR musí mít také osvědčení ENERGY STAR nebo musí splňovat požadované úrovně energetické účinnosti v bezzátěžovém režimu i v aktivním režimu provozu, které jsou stanoveny ve verzi 2.0 požadavků na jednonapěťové vnější napájecí zdroje typu st-st a st-ss v rámci programu ENERGY STAR. Specifikace programu ENERGY STAR a seznam způsobilých výrobků jsou uvedeny na webové