text: a desertifikaci a/nebo k využití předpovědí variability klimatu v sezonním až meziročním časovém měřítku ve snaze zmírnit důsledky sucha;ii) zlepšování včasného varování a schopnosti reagovat, účinná organizace nouzové pomoci a potravinové pomoci a zlepšení skladování potravin, systémů jejich rozdělování, systém ochrany hovězího dobytka a veřejné práce a alternativní způsob obživy v oblastech ohrožovaných suchem;iii) sledování a posuzování ekologické degradace k získání spolehlivých a včasných informací o procesech a dynamice narušení zdrojů pro lepší formulování politiky a příslušných opatření.Článek 9Příprava národních akčních programů, jejich provádění a vyhodnocování ukazatelůKaždá smluvní strana postižené africké země určí vhodný vnitrostátní koordinační subjekt, který bude působit jako katalyzátor v přípravě, provádění a vyhodnocování jejího národního akčního programu. Tento koordinační subjekt s ohledem na článek 3:a) zjišťuje a přezkoumává akce počínaje poradenstvím, kterého se zúčastní místní obyvatelé a komunity, a dále ve spolupráci s místními správními orgány, stranami vyspělých zemí a mezivládními a nevládními organizacemi na základě počátečního poradenství s příslušnými místy na vnitrostátní úrovni;b) určuje a analyzuje omezení, potřeby a nedostatky, které postihují rozvoj a udržitelné využívání půdy, doporučuje praktická opatření k zamezení duplicity za plného využití příslušných probíhajících činností a podporuje realizaci výsledků;c) usnadní, navrhne a formuluje činnosti vycházející ze vzájemného, pružného přístupu ve snaze zajistit aktivní účast obyvatel v postižených oblastech, minimalizovat negativní dopady takových činností a určovat a přiznat prioritu požadavkům na finanční pomoc a technickou spolupráci;d) stanoví náležité a snadno ověřitelné ukazatele, aby se zajistilo posouzení a vyhodnocení národních akčních programů, které obsahují krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé akce, i posouzení a vyhodnocení jejich provádění;e) připraví zprávy o pokroku při provádění národních akčních programů.Článek 10Organizační rámec subregionálních akčních programů1. Podle článku 4 úmluvy spolupracují smluvní strany afrických zemí na přípravě a provádění subregionálních akčních programů pro střední, východní, severní, jižní a západní Afriku, a mohou proto v tomto směru postoupit následující odpovědnosti příslušným subregionálním mezivládním organizacím:a) působit jako střediska přípravných činností a koordinovat provádění subregionálních akčních programů;b) pomáhat v přípravě a provádění národních akčních programů;c) usnadňovat výměnu informací, zkušeností, znalostí a dovedností i radit při přezkoumávání vnitrostátního práva;d) jakékoli další odpovědnosti spojené s prováděním subregionálních akčních programů.2. Specializované subregionální subjekty mohou na vyžádání poskytovat podporu a/nebo být pověřeny odpovědností za řízení činností v oblastech své působnosti.Článek 11Obsah a příprava subregionálních akčních programůSubregionální programy se soustředí na problémy, které lze lépe řešit na subregionální úrovni. Pokud to je nutné, ustanoví tyto programy mechanismy péče o sdílené přírodní zdroje. Takové mechanismy účinně řeší přeshraniční problémy související s desertifikací a/nebo suchem a přispějí k harmonickému provádění vnitrostátních akčních programů. Prioritní oblasti subregionálních programů se soustředí na:a) společné programy na udržitelnou péči o přeshraniční přírodní zdroje pomocí dvoustranných a mnohostranných mechanismů;b) koordinaci programů pro rozvoj alternativních zdrojů energie;c) spolupráci v ochraně proti škůdcům, jakož i nemocím rostlin a zvířat;d) činnosti pro vytváření kapacit, vzdělávání a uvědomování veřejnosti, které lze lépe vykonávat nebo podporovat na subregionální úrovni;e) vědeckou a technickou spolupráci, zejména v oblasti klimatologie, meteorologie a hydrologie, včetně budování sítí pro shromažďování a posuzování údajů, sdílení informací a sledování projektů, a koordinaci a uspořádání výzkumných a vývojových


text: činností podle priorit;f) systémy včasného varování a společného plánování pro zmírnění důsledků sucha, včetně opatření k řešení problémů, které vyplývají z migrace vyvolané faktory životního prostředí;g) průzkum nových způsobů sdílení zkušeností, zejména pokud jde o účast místních obyvatel a komunit a vytváření vstřícného prostředí pro péči o lepší využívání půdy a používání vhodných technologií;h) posilování subregionálních organizací pro koordinaci a poskytování technických služeb i zřizování, přesměrování a posilování subregionálních center a institucí; ai) rozvoj politik v oblastech jako je obchod, které mají dopad na postižené oblasti a populace, včetně politik pro koordinaci regionálních tržních režimů a pro všeobecnou infrastrukturu.Článek 12Organizační rámec regionálního akčního programu1. Podle článku 11 úmluvy stanoví smluvní strany afrických zemí společně postupy pro přípravu a provádění regionálních akčních programů.2. Smluvní strany mohou poskytnout přiměřenou podporu příslušným africkým regionálním institucím a organizacím, tak aby jim umožnily pomáhat smluvním stranám afrických zemí ke splnění jejich povinností podle úmluvy.Článek 13Obsah regionálního akčního programuRegionální akční program obsahuje opatření vztahující se k boji proti desertifikaci a/nebo za zmírnění důsledků sucha v následujících oblastech:a) rozvoj regionální spolupráce a koordinace subregionálních akčních programů pro získání regionálního konsensu v oblastech klíčových politik i pomocí pravidelných konzultací subregionálních organizací;b) podpora vytváření činností, které je lépe provádět na regionální úrovni;c) snaha řešit s pomocí mezinárodního společenství celosvětové hospodářské a sociální problémy, které mají dopad na postižené oblasti, s přihlédnutím k čl. 4 odst. 2 písm. b) úmluvy;d) podpora výměny informací a vhodných technik, technických schopností a dovedností a příslušných zkušeností mezi smluvními stranami postižených afrických zemí a jejich subregiony, i s jinými postiženými regiony; podpora vědecké a technické spolupráce, zejména v oblasti klimatologie, meteorologie, hydrologie, rozvoje vodních zdrojů a alternativních zdrojů energie; koordinace subregionálních a regionálních výzkumných činností; a stanovení regionálních priorit pro výzkum a vývoj;e) koordinace sítí pro systematické sledování a posuzování a výměnu informací, i jejich integrace do celosvětových sítí;f) koordinace a posílení subregionálních a regionálních systémů včasného varování a plánů na nouzová opatření pro sucho.Článek 14Finanční zdroje1. Podle článku 20 úmluvy a čl. 4 odst. 2 usilují smluvní strany postižených afrických zemí o zřízení makroekonomického rámce vedoucího k mobilizaci finančních zdrojů a vyvinou politiky a stanoví postupy pro účinnější směrování prostředků do místních rozvojových programů, a to, pokud je to vhodné, i prostřednictvím nevládních organizací.2. Podle ustanovení čl. 21 odst. 4 a 5 úmluvy se smluvní strany dohodly, že sestaví soupis prostředků financování na vnitrostátní, subregionální, regionální a mezinárodní úrovni pro zajištění racionálního využití stávajících zdrojů a odhalení mezer v přidělování zdrojů, aby se usnadnila provádění akčních programů. Soupis se pravidelně ověřuje a aktualizuje.3. V souladu s článkem 7 úmluvy pokračují strany vyspělých zemí v přidělování výrazných prostředků a/nebo zvýšených prostředků i dalších forem pomoci smluvním stranám postižených afrických zemí na základě partnerských dohod a ujednání podle odstavce 18, přičemž budou věnovat patřičnou pozornost mimo jiné otázkám spojeným s dluhy, mezinárodním obchodem a tržními mechanismy v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) úmluvy.Článek 15Finanční mechanismy1. V souladu s článkem 7 úmluvy, který zdůrazňuje prioritu pro smluvní strany postižených afrických zemí, a vzhledem

type: contracts

jurisdiction: EU


text: k situaci převládající v tomto regionu věnují smluvní strany zvláštní pozornost provádění čl. 21 odst. 1 písm. d) a e) úmluvy, zejména:a) usnadněním zřizování mechanismů, jakým je státní fond desertifikace, k usměrnění finančních zdrojů na místní úroveň;b) posilováním stávajících fondů a finančních mechanismů na subregionální a regionální úrovni.2. V souladu s články 20 a 21 úmluvy podporují smluvní strany, které jsou zároveň členy řídících subjektů příslušných regionálních a subregionálních finančních institucí včetně Africké banky pro rozvoj a Afrického fondu rozvoje, snahu věnovat patřičnou prioritu a pozornost činnostem institucí, které napomáhají provádění této přílohy.3. Smluvní strany maximálně zjednoduší postupy pro usměrňování fondů smluvním stranám postižených afrických oblastí.Článek 16Technická pomoc a spolupráceSmluvní strany se v souladu se svými možnostmi zavazují, že zlepší technickou pomoc smluvním stranám afrických zemí a spolupráci s nimi se záměrem zvýšit projektovou a programovou účinnost mimo jiné:a) snížením nákladů na podpůrná opatření a zejména režijních nákladů; v každém případě budou takové náklady představovat pouze nízké procento celkových nákladů projektu, aby se maximalizovala účinnost projektu;b) přednostně využívat příslušné místní odborníky nebo případně příslušné odborníky ze subregionů a/nebo regionů při návrhu, přípravě a provádění projektu a budování místní odbornosti tam, kde dosud neexistuje;c) účinným řízením a koordinací i účinným využíváním poskytované technické pomoci.Článek 17Převod, získávání, přizpůsobení a přístup k technologii šetrné k životnímu prostředíPři provádění článku 18 úmluvy, který se vztahuje k převodu, získávání, přizpůsobení a vývoji technologií, se smluvní strany zavazují upřednostnit smluvní strany afrických zemí, a pokud je to zapotřebí vypracovat s nimi nové modely partnerství a spolupráce se záměrem posilovat vytváření kapacit v oblasti vědeckého výzkumu a vývoje a shromažďování informací a jejich rozšiřování, aby tak mohly realizovat své strategie pro boj proti desertifikaci a za zmírnění důsledků sucha.Článek 18Koordinace a partnerské dohody1. Smluvní strany afrických zemí koordinují přípravu, projednávání a provádění národních, subregionálních a regionálních akčních programů. Do tohoto procesu se mohou zapojit i jiné strany a příslušné mezivládní a nevládní organizace.2. Cílem takové koordinace je zajistit, aby finanční a technická spolupráce byla v souladu s úmluvou, a poskytnout potřebnou kontinuitu v používání a správě zdrojů.3. Smluvní strany afrických zemí organizují konzultační procesy na vnitrostátní, subregionální a regionální úrovni. Tyto konzultační procesy mohou:a) sloužit jako fórum pro sjednávání a uzavírání partnerských dohod založených na národních, subregionálních a regionálních akčních programech;b) specifikovat příspěvek smluvních stran afrických zemí a ostatních členů poradenských skupin k programům a stanovit priority a dohody týkající se ukazatelů provádění a hodnocení, jakož i finančních opatření pro provádění.4. Stálý sekretariát může na žádost smluvních stran afrických zemí podle článku 23 úmluvy usnadnit svolání takových poradenských procesů:a) poskytnutím rady o organizaci účinných poradenských opatření, které vycházejí ze zkušeností s obdobnými opatřeními;b) poskytnutím informací příslušným dvoustranným a mnohostranným agenturám, které se týkají poradenských schůzek nebo procesů, a podporou jejich aktivního zapojení;c) poskytnutím jiných informací, které mohou být důležité při ustanovení nebo zlepšení poradenských opatření.5. Subregionální a regionální a koordinační subjekty mimo jiné:a) doporučují vhodné úpravy partnerských dohod;b) sledují, vyhodnocují a podávají zprávy o provádění dohodnutých subregionálních a regionálních programů;c) směřují k zajištění účinné komunikace a spolupráce


text: mezi smluvními stranami afrických zemí.6. Účast v poradenských skupinách bude otevřena vládám, zájmovým skupinám a dárcům, příslušným subjektům, fondům a programům systému Organizace spojených národů, příslušným subregionálním a regionálním organizacím a zástupcům příslušných nevládních organizací. Účastníci jednotlivých poradenských skupin si stanoví vlastní způsoby řízení a působení.7. Podle článku 14 úmluvy jsou smluvní strany vyspělých zemí vybízeny, aby z vlastního podnětu vytvářely neformální vzájemný proces poradenství a koordinace na vnitrostátní, subregionální a regionální úrovni a aby se na žádost smluvní strany postižené africké země nebo příslušné subregionální nebo regionální organizace podílely na vnitrostátním, subregionálním a regionálním poradenském procesu, který by zhodnotil potřebu pomoci a kladně na ni reagoval, aby se usnadnilo provádění akčního programu.Článek 19Následná opatřeníDalší sledování této přílohy provádějí smluvní strany afrických států v souladu s úmluvou takto:a) na vnitrostátní úrovni mechanismem, jehož složení by mělo být stanoveno jednotlivými smluvními stranami postižených afrických zemí a zahrnuje představitele místních komunit, a který působí pod dohledem vnitrostátního koordinačního subjektu uvedeného v článku 9;b) na subregionální úrovni víceoborovým vědeckým a technickým poradenským výborem, jehož složení a pracovní postupy stanoví smluvní strany afrických zemí výše uvedeného subregionu;c) na regionální úrovni mechanismy určenými v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o založení Afrického hospodářského společenství a Africkým vědeckým a technickým poradním výborem.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIREGIONÁLNÍ PROVÁDĚCÍ PŘÍLOHA PRO ASIIČlánek 1ÚčelÚčelem této přílohy je poskytnout zásady a opatření nutné pro účinné provádění úmluvy smluvními stranami postižených zemí v asijském regionu s přihlédnutím k jeho zvláštním podmínkám.Článek 2Zvláštní podmínky asijského regionuV rámci plnění svých povinností podle úmluvy mají smluvní strany na zřeteli tyto zvláštní podmínky, které se týkají v různé míře smluvních stran postižených zemí regionu:a) vysoký podíl oblastí, které jsou postiženy nebo ohroženy desertifikací a suchem, a značná rozmanitost těchto oblastí, pokud jde o klima, topografii, využití půdy a socioekonomické systémy;b) silný tlak na využívání přírodních zdrojů kvůli zabezpečení obživy;c) existence produkčních systémů přímo spojených se značně rozšířenou chudobou, které vedou k degradaci půdy a tlaku na vzácné vodní zdroje;d) výrazný dopad světového hospodářství a sociálních problémů, jakými jsou chudoba, špatný zdravotní stav a nedostatečná výživa, nezajištěná potravinová bezpečnost, migrace, vysídlování lidí a demografická dynamika;e) jejich rostoucí, ale stále nedostatečné kapacity a institucionální rámce pro vypořádání s vnitrostátními problémy desertifikace a sucha;f) jejich potřeba mezinárodní spolupráce ke sledování cílů udržitelného rozvoje týkajících se boje proti desertifikaci a za zmírnění důsledků sucha.Článek 3Rámec pro národní akční programy1. Národní akční programy jsou nedílnou součástí širších vnitrostátních politik udržitelného rozvoje smluvních stran postižených zemí regionu.2. Smluvní strany postižených zemí vypracují národní akční programy podle článků 9 až 11 úmluvy se zvláštním zřetelem k čl. 10 odst. 2 písm. f). Agentury pro dvoustrannou a mnohostrannou spolupráci se mohou na žádost dotyčné smluvní strany postižené země tohoto procesu zúčastnit.Článek 4Národní akční programy1. Při přípravě a provádění národních akčních programů mohou smluvní strany postižených zemí regionu v souladu s okolnostmi a vlastními politikami mezi jiným:a) určit příslušné subjekty odpovědné za přípravu, koordinaci a provádění akčních programů;b) zapojit postižené populace včetně místních komunit do vypracování, koordinace a provádění svých akčních programů prostřednictvím místně vedeného poradenského procesu


text: ve spolupráci s místními orgány a příslušnými vnitrostátními a nevládními organizacemi;c) provádět průzkum stavu životního prostředí k posouzení příčin a důsledků desertifikace a k určení prioritních oblastí pro akci;d) vyhodnotit za účasti postižených populací dřívější a současné programy boje proti desertifikaci a za zmírnění důsledků sucha s cílem navrhnout strategii a vypracovat činnosti akčních programů;e) připravit technické a finanční programy založené na informacích získaných z činností podle písmen a) až d);f) vypracovat a využívat postupy a srovnávací ukazatele pro zhodnocení, jak se jejich akční programy provádějí;g) podporovat integrovaný způsob správy povodí, ochranu půdního fondu a zvýšení účinného využívání vodních zdrojů;h) ustavovat a/nebo posilovat systémy informací, vyhodnocování, sledování a včasného varování v regionech ohrožených desertifikací a suchem, s přihlédnutím ke klimatickým, meteorologickým, hydrologickým, biologickým a jiným příslušným faktorům; ai) v duchu partnerství, a pokud je zapojena mezinárodní spolupráce včetně finančních a technických zdrojů, formulovat příslušná opatření pro podporu svých akčních programů.2. V souladu s článkem 10 úmluvy zdůrazní celková strategie národních akčních programů integrované místní rozvojové programy pro postižené oblasti založené na participačních mechanismech a na začlenění strategií pro vymýcení chudoby do úsilí v boji proti desertifikaci a za zmírnění důsledků sucha. Oborová opatření budou v akčních programech sloučena do prioritních oblastí, které přihlédnou k široké rozmanitosti postižených oblastí v regionu podle čl. 2 písm. a).Článek 5Subregionální a společné akční programy1. Podle článku 11 úmluvy se mohou smluvní strany postižených asijských zemí vzájemně dohodnout na projednávání a spolupráci s ostatními smluvními stranami při přípravě a provádění subregionálních a společných akčních programů se záměrem doplnit a zvýšit účinnost provádění národních akčních programů. V obou případech se mohou dotyčné smluvní strany společně dohodnout a pověřit subregionální organizace, včetně dvoustranných nebo vnitrostátních, nebo specializované instituce s odpovědností vztahující se k přípravě, koordinaci a provádění programů. Takové organizace nebo instituce mohou rovněž působit jako střediska pro podporu a koordinaci akcí podle článků 16 a 18 úmluvy.2. Při přípravě a provádění subregionálních nebo společných akčních programů smluvní strany postižených zemí regionu mezi jiným:a) ve spolupráci s vnitrostátními institucemi stanoví priority týkající se boje proti desertifikaci a za zmírnění důsledků sucha, jimž takovými programy lze lépe čelit, jakož i příslušné činnosti, které mohou jejich prostřednictvím účinně provádět;b) posoudí operativní možnosti a činnosti příslušných regionálních, subregionálních a vnitrostátních institucí;c) vyhodnotí stávající programy týkající se desertifikace a sucha u všech nebo u některých smluvních stran regionu nebo subregionu a jejich vztah k národním akčním programům;d) formulují v duchu partnerství, a pokud je zapojena mezinárodní spolupráce, vhodná dvoustranná a mnohostranná opatření na podporu programů zahrnující i finanční a technické zdroje.3. Subregionální nebo společné akční programy mohou obsahovat dohodnuté společné programy pro udržitelnou péči o přeshraniční přírodní zdroje vztahující se k desertifikaci, priority pro koordinaci a jiné činnosti v oblasti vědecké a technické spolupráce, zejména v systémech včasného varování před suchem a sdílení informací, a prostředky k posilování příslušných subregionálních a jiných organizací nebo subjektů.Článek 6Regionální činnostiRegionální činnosti pro posílení subregionálních nebo společných akčních programů mohou zahrnovat mimo jiné opatření pro posilování institucí a mechanismů pro koordinaci a spolupráci na vnitrostátní,


text: subregionální a regionální úrovni, a pro podporu provádění článků 16 až 19 úmluvy. Tyto činnosti mohou rovněž zahrnovat:a) rozvoj a posilování sítí technické spolupráce;b) vypracování soupisů technologií, vědomostí, znalostí a dovedností a praktik i tradičních a místních technologií a znalostí a dovedností a podporu jejich rozšiřování a používání;c) posouzení požadavků na převod technologií a podporu přizpůsobení a používání technologií;d) podporu programů pro veřejnost a podporu vytváření kapacit na všech úrovních, posilování školení, výzkumu a vývoje a budování systémů rozvoje lidských zdrojů.Článek 7Finanční zdroje a mechanismy1. Smluvní strany s ohledem na důležitost boje proti desertifikaci a za zmírnění důsledků sucha v asijském regionu podpoří mobilizaci podstatných finančních zdrojů a dostupnost finančních mechanismů podle článků 20 a 21 této úmluvy.2. Ve shodě s úmluvou a na základě koordinačního mechanismu stanoveného článkem 8 a v souladu s vlastními vnitrostátními rozvojovými politikami smluvní strany postižených zemí regionu jednotlivě nebo společně:a) přijmou opatření k racionalizaci a posílení mechanismů pro financování prostřednictvím veřejných a soukromých investic se záměrem docílit zvláštních výsledků v akci boje proti desertifikaci a za zmírnění důsledků sucha;b) určí požadavky mezinárodní spolupráce na podporu vnitrostátního úsilí, zejména finanční, technické a technologické;c) podpoří účast ve dvoustranných a/nebo mnohostranných institucích pro finanční spolupráci s cílem zajistit provádění úmluvy.3. Smluvní strany co nejvíce zjednoduší postupy pro přidělování finančních prostředků smluvním stranám postižených zemí regionu.Článek 8Mechanismy spolupráce a koordinace1. Smluvní strany postižených zemí prostřednictvím příslušných subjektů určených podle čl. 4 odst. 1 písm. a) a ostatní smluvní strany v regionu mohou mimo jiné vytvořit mechanismus pro tyto účely:a) výměnu informací, zkušeností, vědomostí, znalostí a dovedností;b) spolupráci a koordinaci akcí včetně dvoustranných a mnohostranných ujednání na subregionální a regionální úrovni;c) podporu vědecké, technické, technologické a finanční spolupráce podle článků 5 až 7;d) zjišťování požadavků na vnější spolupráci;e) sledování a vyhodnocování provádění akčních programů.2. Smluvní strany postižených zemí prostřednictvím příslušných subjektů určených podle čl. 4 odst. 1 písm. a) a ostatní smluvní strany regionu mohou také projednávat a koordinovat národní, subregionální a společné akční programy. K tomuto procesu mohou přizvat i jiné smluvní strany a příslušné mezivládní a nevládní organizace. Taková koordinace mezi jiným usiluje o zajištění dohody o možnostech mezinárodní spolupráce v souladu s články 20 a 21 úmluvy, rozšíření technické spolupráce a o usměrňování zdrojů k účinnému využívání.3. Smluvní strany postižených zemí regionu organizují pravidelné koordinační schůzky a stálý sekretariát může na jejich žádost podle článku 23 úmluvy svolání takových koordinačních schůzek usnadnit:a) poskytnutím rady o organizování účinných koordinačních opatření, přičemž vychází ze zkušeností z podobných opatření;b) poskytnutím informací příslušným dvoustranným a mnohostranným agenturám o koordinačních schůzkách a podporou jejich aktivní účasti;c) poskytnutím dalších informací, které mohou být důležité pro zlepšení koordinačních procesů.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IIIREGIONÁLNÍ PROVÁDĚCÍ PŘÍLOHA PRO LATINSKOU AMERIKU A KARIBSKOU OBLASTČlánek 1ÚčelÚčelem této přílohy je poskytnout obecné zásady pro provádění úmluvy v Latinské Americe a v karibském regionu s přihlédnutím k jejich zvláštním podmínkám.Článek 2Zvláštní podmínky v Latinské Americe a v karibském regionuSmluvní strany v souladu s ustanoveními úmluvy berou v úvahu tyto zvláštní podmínky regionu:a) existenci rozlehlých prostor, které jsou zranitelné a byly silně postiženy


text: desertifikací a/nebo suchem a kde lze pozorovat rozdílné charakteristiky podle oblastí, v nichž se vyskytují; tento stupňující se proces má negativní sociální, kulturní, hospodářské a environmentální důsledky, které jsou tím závažnější, že se jedná o region, kde jsou největší světové zdroje biologické rozmanitosti;b) časté uplatňování neudržitelných rozvojových postupů v postižených oblastech, jako důsledek komplexního vzájemného působení fyzických, biologických, politických, sociálních, kulturních a hospodářských faktorů, včetně mezinárodních hospodářských faktorů, jakými jsou vnější zadluženost, zhoršující se podmínky obchodu a obchodních praktik, které ovlivňují trhy se zemědělskými, rybářskými a lesnickými produkty;c) prudký pokles produktivity ekosystémů, který je hlavním důsledkem desertifikace a sucha a projevuje se v poklesu výnosů v rostlinné i živočišné produkci i lesním hospodářství, a ztráty biologické rozmanitosti; ze sociálního hlediska je výsledkem zbídačování, migrace, stěhování obyvatel uvnitř státních celků a zhoršení kvality života; region proto bude muset uplatnit integrovaný přístup k problémům desertifikace a sucha podporou modelů udržitelného rozvoje, které jsou ve shodě s environmentální, hospodářskou a sociální situací v jednotlivých zemích.Článek 3Akční programy1. Smluvní strany postižených zemí regionu v souladu s úmluvou, zejména s články 9 až 11 a v souladu se svou vnitrostátní rozvojovou politikou, připraví a provedou národní akční programy pro boj proti desertifikací a za zmírnění důsledků sucha jako nedílnou součást své vnitrostátní politiky udržitelného rozvoje. Subregionální a regionální programy se mohou připravovat a provádět v souladu s požadavky regionu.2. Při přípravě svých národních akčních programů věnují smluvní strany postižených zemí regionu zvláštní pozornost čl. 10 odst. 2 písm. f) této úmluvy.Článek 4Obsah národních akčních programůS přihlédnutím ke své situaci mohou smluvní strany postižených zemí regionu mezi jiným vzít v úvahu následující tematické otázky při vypracování vnitrostátní strategie pro akce boje proti desertifikaci a/nebo za zmírnění důsledků sucha podle článku 5 úmluvy:a) zvýšení kapacit, vzdělávání a povědomí veřejnosti, technická, vědecká a technologická spolupráce a finanční zdroje a mechanismy;b) vymýcení chudoby a zlepšení kvality lidského života;c) dosažení potravinové bezpečnosti a udržitelného rozvoje a koordinace zemědělských, chovných, lesnických a víceúčelových činností;d) udržitelná péče o přírodní zdroje, zejména racionální využívání správy povodí;e) udržitelná péče o přírodní zdroje ve vysoko položených oblastech;f) racionální péče o půdní zdroje a jejich ochrana a využívání a efektivní užívání vodních zdrojů;g) formulace a použití nouzových plánů pro zmírnění důsledků sucha;h) ustavení a/nebo posílení systémů informací, vyhodnocování, sledování a včasného varování v regionech ohrožených desertifikací a suchem s přihlédnutím ke klimatickým, meteorologickým, hydrologickým, biologickým, půdním, hospodářským a sociálním faktorům;i) rozvoj a péče o účinné využívání různých zdrojů energie, včetně podpory alternativních zdrojů;j) ochrana a udržitelný způsob využívání biologické rozmanitosti v souladu s ustanoveními Úmluvy o biologické rozmanitosti;k) zvážení demografických hledisek v souvislosti s desertifikací a suchem;l) ustavení nebo posílení institucionálního a právního rámce, který umožní provádění úmluvy a který bude mimo jiné zaměřen na decentralizaci správních struktur a funkcí vztahujících se k desertifikaci a suchu, s účastí postižených komunit a společnosti obecně.Článek 5Technická, vědecká a technologická spolupráceSmluvní strany postižených zemí regionu v souladu s úmluvou, zejména s články 16 až 18, a na základě koordinačního mechanismu stanoveného v článku 7 jednotlivě nebo společně:a) podpoří posilování


text: sítí technické spolupráce a vnitrostátních, subregionálních a regionálních informačních systémů, jakož i jejich integraci do celosvětových informačních zdrojů;b) připraví soupis dostupných technologií, znalostí a dovedností a napomůže jejich šíření a používání;c) podpoří používání tradiční technologie, vědomostí, znalostí, dovedností a praktik podle čl. 18 odst. 2 písm. b) této úmluvy;d) zjistí požadavky na převod technologií;e) podpoří vývoj, přizpůsobení, přijetí a převod důležitých stávajících a nových technologií, šetrných k životnímu prostředí.Článek 6Finanční zdroje a mechanismySmluvní strany postižených zemí regionu v souladu s úmluvou, zejména s články 20 a 21, a na základě koordinačního mechanismu stanoveného v článku 7 a v souladu se svými vnitrostátními rozvojovými politikami jednotlivě nebo společně:a) přijmou opatření k racionalizaci a posílení mechanismů pro financování prostřednictvím veřejných a soukromých investic s cílem dosáhnout konkrétních výsledků v boji proti desertifikaci a za zmírnění důsledků sucha;b) zjistí požadavky na mezinárodní spolupráci pro podporu vnitrostátního úsilí;c) pomohou účasti dvoustranných a/nebo mnohostranných institucí pro finanční spolupráci s cílem zajistit provádění úmluvy.Článek 7Institucionální rámec1. Pro účinnost této přílohy smluvní strany postižených zemí regionu:a) zřídí a/nebo posílí vnitrostátní střediska pro koordinaci akcí boje proti desertifikaci a za zmírnění důsledků sucha;b) ustanoví mechanismus pro koordinaci vnitrostátních středisek pro tyto účely:i) výměnu informací a zkušeností;ii) koordinaci činností na subregionální a regionální úrovni;iii) podporu technické, vědecké, technologické a finanční spolupráce;iv) zjišťování požadavků na zahraniční spolupráci;v) sledování a vyhodnocení provádění akčních programů.2. Smluvní strany postižených zemí regionu organizují pravidelné koordinační schůzky a stálý sekretariát může na jejich žádost podle článku 23 úmluvy ke svolání takových koordinačních schůzek napomáhat:a) poskytnutím rady o organizaci účinných koordinačních opatření, která vycházejí ze zkušeností s obdobnými opatřeními;b) poskytnutím informací příslušným dvoustranným a mnohostranným agenturám o koordinačních schůzkách a podnícením jejich aktivní účasti;c) poskytnutím dalších informací, které mohou být důležité pro ustavení nebo zlepšení procesů koordinace.--------------------------------------------------PŘÍLOHA IVREGIONÁLNÍ PROVÁDĚCÍ PŘÍLOHA PRO SEVERNÍ STŘEDOZEMÍČlánek 1ÚčelÚčelem této přílohy je poskytnout zásady a opatření nutné pro účinné provádění úmluvy ve smluvních stranách postižených zemí v severním středozemním regionu s přihlédnutím k jeho zvláštním podmínkám.Článek 2Zvláštní podmínky severního středomořského regionuZvláštní podmínky severního středomořského regionu uvedené v článku 1 zahrnují:a) polosuché klimatické podmínky postihující rozsáhlá území, sezonní výskyt sucha, vysokou proměnlivost dešťových srážek a výskyt náhlých a velmi intenzivních srážek;b) chudé a vysoce erodovatelné půdy se sklonem k vytváření povrchové krusty;c) nerovný půdní reliéf s výskytem strmých srázů a velmi různorodými krajinami;d) ztráty rozsáhlých lesních pokryvů způsobené častými lesními požáry;e) krizové podmínky v tradičním zemědělství spojené s opouštěním půdy a zhoršováním kvality půdy a struktur pro uchování vody;f) neudržitelné využívání vodních zdrojů vedoucí k vážnému poškozování životního prostředí, včetně chemického znečišťování, salinizace a vyčerpávání vodu uchovávajících struktur;g) soustředění hospodářské činnosti do pobřežních oblastí, které je důsledkem růstu měst, průmyslových činností, turistiky a závlahového zemědělství.Článek 3Rámec pro strategické plánování udržitelného rozvoje1. Národní akční programy jsou ústřední a nedílnou součástí rámce strategického plánování udržitelného rozvoje smluvních stran postižených zemí severního Středozemí.2. Uskuteční se poradenský a participační proces zahrnující příslušné úrovně veřejné správy, místní komunity a nevládní organizace, který stanoví směr strategie s pružným plánováním, aby se tak dosáhlo co největší místní účasti podle


text: čl. 10 odst. 2 písm. f) této úmluvy.Článek 4Povinnost připravit národní akční programy a časový plánSmluvní strany postižených zemí severního středomořského regionu připraví národní akční programy a případně také subregionální, regionální a společné akční programy. Příprava takových programů bude ukončena v nejkratší možné lhůtě.Článek 5Příprava a provádění národních akčních programůPři přípravě a provádění národních akčních programů podle článků 9 a 10 úmluvy každá smluvní strana postižené země regionu:a) stanoví příslušné subjekty odpovědné za přípravu, koordinaci a provádění svého programu;b) zapojí postižené obyvatelstvo včetně místních komunit do vypracování, koordinace a provádění programů prostřednictvím místně řízeného poradenského procesu ve spolupráci s místními orgány a příslušnými nevládními organizacemi;c) provede průzkum stavu životního prostředí v postižených oblastech, aby posoudila příčiny a důsledky desertifikace a stanovila prioritní oblasti pro akci;d) zhodnotí za účasti postižených populací dřívější i současné programy, aby mohla stanovit strategii a navrhnout činnosti v rámci akčního programu;e) připraví technické a finanční programy vycházející z informací získaných činnostmi uvedenými v písmenech a) až d); af) vypracuje a bude používat postupy a srovnávací ukazatele pro sledování a vyhodnocování provádění programu.Článek 6Obsah národních akčních programůSmluvní strany postižených zemí regionu mohou do svých akčních programů zahrnout opatření týkající se:a) právní, institucionální a správní oblasti;b) způsobu využívání půdy, hospodaření s vodními zdroji, ochrany půdy, lesnictví, zemědělských činností a hospodaření na pastvinách;c) ochrany volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin a jiných forem biologické rozmanitosti a péče o ně;d) ochrany před lesními požáry;e) podpory alternativních způsobů obživy;f) výzkumu, školení a zvyšování povědomí veřejnosti.Článek 7Subregionální, regionální a společné akční programy1. Smluvní strany postižených zemí regionu mohou v souladu s článkem 11 úmluvy připravovat a provádět subregionální a/nebo regionální akční programy se záměrem doplnit a zvýšit účinnost národních akčních programů. Dvě smluvní strany nebo více smluvních stran postižených zemí regionu se může podobným způsobem dohodnout na přípravě společného akčního programu.2. Ustanovení článků 5 a 6 platí obdobně pro přípravu a provádění subregionálních, regionálních a společných akčních programů. Navíc mohou takové programy obsahovat provádění výzkumných a vývojových činností týkajících se vybraných ekosystémů v postižených oblastech.3. Při přípravě a provádění subregionálních, regionálních nebo společných programů smluvní strany postižených zemí regionu vhodným způsobem:a) ve spolupráci s vnitrostátními institucemi určují vnitrostátní cíle týkající se desertifikace, kterých lze lépe dosáhnout takovými programy a příslušnými činnostmi, které mohou být účinněji prováděny jejich prostřednictvím;b) posuzují operativní kapacity a činnosti příslušných regionálních, subregionálních a vnitrostátních institucí;c) vyhodnocují stávající programy stran regionu týkající se desertifikace a jejich vztah k národním akčním programům.Článek 8Koordinace subregionálních, regionálních a společných akčních programůSmluvní strany postižených zemí, které připravují subregionální, regionální a společné akční programy, mohou zřídit koordinační výbor složený ze zástupců všech dotyčných smluvních stran postižených zemí, který přezkoumává pokrok boje proti desertifikaci, harmonizuje národní akční programy, předkládá doporučení na různých stupních přípravy a provádění subregionálních, regionálních a společných akčních programů a působí jako středisko pro podporu a koordinaci technické spolupráce podle článků 16 až 19 této úmluvy.Článek 9Nedostupnost finanční pomociPři provádění národních, subregionálních, regionálních a společných akčních programů nemají smluvní strany postižených zemí regionu nárok na poskytnutí finanční pomoci podle této úmluvy.Článek


text: 10Koordinace s jinými subregiony a regionySubregionální, regionální a společné akční programy v regionu severního Středozemí mohou být připravovány a prováděny ve spolupráci s programy jiných subregionů nebo regionů, zejména subregionu severní Afriky.--------------------------------------------------PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ V SOULADU S ČL. 34 ODST. 2 A 3 ÚMLUVY ORGANIZACE SPOJENÝCH NÁRODŮ O BOJI PROTI DESERTIFIKACI V ZEMÍCH VÁŽNĚ POSTIŽENÝCH SUCHEM A/NEBO DESERTIFIKACÍ, ZEJMÉNA V AFRICEV souladu s ustanoveními Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství, ve znění Jednotného evropského aktu a Smlouvy o Evropské unii, je v působnosti Společenství přijímat opatření týkající se ochrany životního prostředí a zejména boje proti desertifikaci. Společenství má rovněž působnost v oblasti zemědělství. V jeho působnosti je podepisovat mezinárodní dohody týkající se uvedených záležitostí a rovněž záležitostí v oblasti rozvojové spolupráce. Společenství má výlučnou působnost v oblasti obchodu. Níže vyjmenované právní akty a programy Společenství názorně ukazují oblasti působnosti Společenství.Společenství na sebe v budoucnu může vzít dodatečnou odpovědnost přijetím právních nástrojů nebo opatření pro spolupráci, které budou specificky zaměřeny na boj proti desertifikaci.Seznam právních aktů a programů Společenství, které přispívají k boji proti desertifikaciObecné nástrojeUsnesení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, ze dne 1. února 1993 o programu Společenství pro politiku životního prostředí a opatřeních ve vztahu k životnímu prostředí a udržitelnému rozvoji (Úř. věst. C 138, 17.5.1993, s. 1).Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o politice rozvojové spolupráce před rokem 2000 (SEC(92) 915 v konečném znění).Finanční nástrojeNařízení Rady (EHS) č. 4254/88 ze dne 19. prosince 1988, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 2052/88, pokud jde o Evropský fond pro regionální rozvoj (Úř. věst. L 374, 31.12.1988, s. 15).Nařízení Rady (EHS) č. 4256/88 ze dne 19. prosince 1988, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 2052/88, pokud jde o orientační sekci Evropského fondu pro regionální rozvoj (Úř. věst. L 374, 31.12.1988, s. 25).Nařízení Rady (EHS) č. 443/92 ze dne 25. února 1992 o finanční a technické pomoci asijským a latinskoamerickým rozvojovým zemím a o hospodářské spolupráci s nimi (Úř. věst. L 52, 27.2.1992, s. 1).Nařízení Rady (EHS) č. 1762/92 ze dne 29. června 1992 o provádění protokolů o finanční a technické spolupráci uzavřených mezi Společenstvím a třetími zeměmi Středozemí (Úř. věst. L 181, 1.7.1992, s. 1).Nařízení Rady (EHS) č. 1763/92 ze dne 29. června 1992 o finanční spolupráci týkající se všech třetích zemí Středozemí (Úř. věst. L 181, 1.7.1992, s. 5).Nařízení Rady (EHS) č. 1973/92 ze dne 21. května 1992 o zřízení finančního nástroje pro životní prostředí (LIFE) (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 1).Nařízení Rady (ES) č. 1164/94 ze dne 16. května 1994 o zřízení Fondu soudržnosti (Úř. věst. L 130, 25.5.1994, s. 1).Nařízení Rady (ES) č. 3062/95 ze dne 20. prosince 1995 o činnostech na podporu tropických lesů (Úř. věst. L 327, 30.12.1995, s. 9).Rozhodnutí Rady a Komise ze dne 25. února 1991 o uzavření čtvrté úmluvy AKT-EHS. Rozhodnutí 91/400/ESUO, EHS (Úř. věst. L 229, 17.8.1991, s. 1).Sdělení Komise v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 1973/92 ze dne 21. května 1992 o zřízení finančního nástroje pro životní prostředí (LIFE),


text: které se týká prioritních akcí, jež mají být uskutečněny v roce 1995 (Úř. věst. C 139, 21.5.1994, s. 3).Nařízení Rady (ES) č. 722/97 ze dne 22. dubna 1997 o environmentálních opatřeních v rozvojových zemích v souvislosti s udržitelným rozvojem (Úř. věst. L 108, 25.4.1997, s. 1).Nařízení Rady (EHS) č. 1118/88 ze dne 25. dubna 1988 o specifických opatřeních k podpoře rozvoje zemědělství v určitých regionech Španělska (Úř. věst. L 107, 28.4.1988, s. 3).Nařízení Rady (EHS) č. 1610/89 ze dne 29. května 1989, kterým se stanoví prováděcí ustanovení k nařízení (EHS) č. 4256/88 ohledně opatření pro rozvoj a využití lesů ve venkovských oblastech Společenství (Úř. věst. L 165, 15.6.1989, s. 3).Nařízení Rady (EHS) č. 3906/89 ze dne 18. prosince 1989 o hospodářské pomoci Maďarské republice a Polské lidové republice (Úř. věst. L 375, 23.12.1989, s. 11).Nařízení Rady (EHS) č. 2078/92 ze dne 30. června 1992 o zemědělských výrobních metodách slučitelných s požadavky ochrany životního prostředí a zachování venkova (Úř. věst. L 215, 30.7.1992, s. 85).Nařízení Rady (EHS) č. 2080/92 ze dne 30. června 1992, kterým se zavádí režim podpor Společenství na lesnická opatření v zemědělství (Úř. věst. L 215, 30.7.1992, s. 96).Nařízení Rady (EHS) č. 2158/92 ze dne 23. července 1992 o ochraně lesů Společenství před požáry (Úř. věst. L 217, 31.7.1992, s. 3).Výzkumné programyRozhodnutí Rady 89/625/EHS ze dne 20. listopadu 1989, kterým se přijímají dva specifické výzkumné a rozvojové programy v oblasti životního prostředí – STEP a Epoch (1989 až 1992) (Úř. věst. L 359, 3.12.1989, s. 9).Rozhodnutí Rady 91/354/EHS ze dne 7. července 1991, kterým se přijímá specifický výzkumný a technologický vývojový program v oblasti životního prostředí (1990 až 1994) (Úř. věst. L 192, 16.7.1991, s. 29).Rozhodnutí Rady 94/911/ES ze dne 15. prosince 1994, kterým se přijímá specifický výzkumný a technologický vývojový program, včetně názorného předvádění, v oblasti životního prostředí a klimatu (1994 až 1998) (Úř. věst. L 361, 31.12.1994, s. 1).--------------------------------------------------


text:
 28.5.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 130/1
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 21/2009
 ze dne 17. března 2009,
 kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha I Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 111/2008 ze dne 7. listopadu 2008 (1).
 (2)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 820/97 (2) by mělo být začleněno do Dohody.
 (3)
 Nařízení Komise (ES) č. 1082/2003 ze dne 23. června 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000, pokud jde o minimální kontroly v rámci systému identifikace a evidence skotu (3), by mělo být začleněno do Dohody.
 (4)
 Nařízení Komise (ES) č. 499/2004 ze dne 17. března 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 1082/2003, pokud jde o lhůtu a vzor pro ohlašování v odvětví skotu (4), by mělo být začleněno do Dohody.
 (5)
 Nařízení Komise (ES) č. 911/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000, pokud jde o ušní značky, zvířecí pasy a evidence zemědělských podniků (5), by mělo být začleněno do Dohody.
 (6)
 Nařízení Komise (ES) č. 644/2005 ze dne 27. dubna 2005, kterým se schvaluje zvláštní systém identifikace skotu drženého pro kulturní a historické účely ve schválených hospodářstvích, jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 (6), by mělo být začleněno do Dohody.
 (7)
 Rozhodnutí Komise 2004/764/ES ze dne 22. října 2004 o prodloužení lhůty pro použití ušních značek u některého skotu chovaného v přírodních rezervacích v Nizozemsku (7) by mělo být začleněno do Dohody.
 (8)
 Rozhodnutí Komise 2006/28/ES ze dne 18. ledna 2006 o prodloužení lhůty pro použití ušních značek u některého skotu (8) by mělo být začleněno do Dohody.
 (9)
 Rozhodnutí Komise 2006/132/ES ze dne 13. února 2006, kterým se uznává plně funkční povaha italské databáze pro skot (9), by mělo být začleněno do Dohody.
 (10)
 Nařízení Rady (ES) č. 1791/2006 (10) a nařízení Rady (ES) č. 1792/2006 (11) jsou již do Dohody začleněny, měly by však být přidány jako upravující předpisy k nařízení (ES) č. 1760/2000 (v případě prvně uvedeného nařízení) a nařízení (ES) č. 911/2004 (v případě druhého nařízení).
 (11)
 Nařízením (ES) č. 1760/2000 se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 820/97 (12), které je začleněno do Dohody, a které by se proto mělo v Dohodě zrušit.
 (12)
 Nařízením (ES) č. 1082/2003 se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 2630/97 (13), které je začleněno do Dohody, a které by se proto mělo v Dohodě zrušit.
 (13)
 Nařízením (ES) č. 911/2004 se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 2629/97 (14), které je začleněno do Dohody, a které by


text:
se proto mělo v Dohodě zrušit.
 (14)
 Rozhodnutím 2006/28/ES se zrušuje rozhodnutí Komise 98/589/ES (15), které je začleněno do Dohody, a které by se proto mělo v Dohodě zrušit.
 (15)
 Platnost nařízení Komise (ES) č. 2628/97 (16), které je začleněno do Dohody, vypršela, a mělo by se proto v Dohodě zrušit.
 (16)
 Toto rozhodnutí se vztahuje na Island s přechodným obdobím uvedeným v odstavci 2 úvodní části kapitoly I přílohy I Dohody.
 (17)
 Toto rozhodnutí se nevztahuje na Lichtenštejnsko,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Příloha I Dohody se mění tak, jak je uvedeno v příloze tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Znění nařízení (ES) č. 1760/2000, (ES) č. 1082/2003, (ES) č. 499/2004, (ES) č. 911/2004 a (ES) č. 644/2005 a rozhodnutí 2004/764/ES, 2006/28/ES a 2006/132/ES v islandském a norském jazyce, která mají být vyhlášena v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 18. března 2009 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (17).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 17. března 2009.
 Za Smíšený výbor EHP
 Předseda
 Alan SEATTER
 (1) Úř. věst. L 339, 18.12.2008, s. 98.
 (2) Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1.
 (3) Úř. věst. L 156, 25.6.2003, s. 9.
 (4) Úř. věst. L 80, 18.3.2004, s. 24.
 (5) Úř. věst. L 163, 30.4.2004, s. 65.
 (6) Úř. věst. L 107, 28.4.2005, s. 18.
 (7) Úř. věst. L 339, 16.11.2004, s. 9.
 (8) Úř. věst. L 19, 24.1.2006, s. 32.
 (9) Úř. věst. L 52, 23.2.2006, s. 33.
 (10) Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1.
 (11) Úř. věst. L 362, 20.12.2006, s. 1.
 (12) Úř. věst. L 117, 7.5.1997, s. 1.
 (13) Úř. věst. L 354, 30.12.1997, s. 23.
 (14) Úř. věst. L 354, 30.12.1997, s. 19.
 (15) Úř. věst. L 283, 21.10.1998, s. 19.
 (16) Úř. věst. L 354, 30.12.1997, s. 17.
 (17) Byly oznámeny ústavní požadavky.
 PŘÍLOHA
 V příloze I Dohody se kapitola I mění takto:
 1.
 Znění bodu 7a (nařízení Rady (ES) č. 820/97) v části 1.1 se vymazává.
 2.
 Za bod 7b (nařízení Komise (ES) č. 21/2004) v části 1.1 se doplňuje nový bod, který zní:
 „7c.
 32000 R 1760: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 820/97 (Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1), ve znění:
 —
 32006 R 1791: nařízení Rady (ES) č. 1791/2006 ze dne 20. listopadu 2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).“
 3.
 Znění bodů 70 (nařízení Komise (ES) č. 2628/97), 71 (nařízení Komise (ES) č. 2629/97) a 72 (nařízení Komise (ES) č. 2630/97) v části 1.2 se vymazává.
 4.
 V části 1.2 se za bod 139 (rozhodnutí Komise 2007/363/ES) vkládají nové body, které znějí:
 „140.
 32003 R 1082: nařízení Komise (ES) č. 1082/2003 ze dne 23. června 2003,


text:
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000, pokud jde o minimální kontroly v rámci systému identifikace a evidence skotu (Úř. věst. L 156, 25.6.2003, s. 9), ve znění:
 —
 32004 R 0499: nařízení Komise (ES) č. 499/2004 ze dne 17. března 2004 (Úř. věst. L 80, 18.3.2004, s. 24).
 141.
 32004 R 0911: nařízení Komise (ES) č. 911/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000, pokud jde o ušní značky, zvířecí pasy a evidence zemědělských podniků (Úř. věst. L 163, 30.4.2004, s. 65), ve znění:
 —
 32006 R 1792: nařízení Rady (ES) č. 1792/2006 ze dne 23. října 2006 (Úř. věst. L 362, 20.12.2006, s. 1).
 Pro účely Dohody se toto nařízení vykládá takto:
 V příloze I tohoto nařízení se přidává tento text:
 ‚Island
 IS
 Norsko
 NO‘
 142.
 32005 R 0644: nařízení Komise (ES) č. 644/2005 ze dne 27. dubna 2005, kterým se schvaluje zvláštní systém identifikace skotu drženého pro kulturní a historické účely ve schválených hospodářstvích, jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 (Úř. věst. L 107, 28.4.2005, s. 18).
 143.
 32006 D 0028: rozhodnutí Komise 2006/28/ES ze dne 18. ledna 2006 o prodloužení lhůty pro použití ušních značek u některého skotu (Úř. věst. L 19, 24.1.2006, s. 32).“
 5.
 Pod nadpisem AKTY, KTERÉ BEROU STÁTY ESVO A KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO NÁLEŽITĚ V ÚVAHU v části 1.2 se vymazává znění bodu 2 (rozhodnutí Komise 98/589/ES).
 6.
 Pod nadpisem AKTY, KTERÉ BEROU STÁTY ESVO A KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO NÁLEŽITĚ V ÚVAHU v části 1.2 se za bod 23 (rozhodnutí Komise 2006/615/ES) doplňují nové body, které znějí:
 „24.
 32004 D 0764: rozhodnutí Komise 2004/764/ES ze dne 22. října 2004 o prodloužení lhůty pro použití ušních značek u některého skotu chovaného v přírodních rezervacích v Nizozemsku (Úř. věst. L 339, 16.11.2004, s. 9).
 25.
 32006 D 0132: rozhodnutí Komise 2006/132/ES ze dne 13. února 2006, kterým se uznává plně funkční povaha italské databáze pro skot (Úř. věst. L 52, 23.2.2006, s. 33).“


text:
 22.10.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 277/50
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 94/2009
 ze dne 8. července 2009,
 kterým se mění Protokol 31 o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody a Protokol 37 Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na články 86, 98 a 101 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Protokol 31 k Dohodě byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 93/2008 ze dne 4. července 2008 (1).
 (2)
 Protokol 37 k Dohodě byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 76/2009 ze dne 30. června 2009 (2).
 (3)
 Účast Islandu a Norska v evropských programech GNSS (EGNOS a Galileo) na základě Dohody je v oboustranném zájmu smluvních stran.
 (4)
 Evropské programy GNSS (EGNOS a Galileo) mají pro Island a Norsko velký význam, neboť jejich území a oceánské oblasti se nacházejí ve vysokých zeměpisných šířkách.
 (5)
 Island a Norsko mají zájem o všechny služby Galileo, včetně regulovaných veřejných služeb.
 (6)
 Měly by být zohledněny dohody mezi Evropským společenstvím a Islandem a Norskem o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací.
 (7)
 Smluvní strany uznávají záměr Evropské komise navrhovat politiky a pracovní postupy při řízení přístupu k regulovaným veřejným službám a dále vypracovávat opatření na ochranu, kontrolu a řízení citlivých zařízení, informací a technologií souvisejících s evropskými programy GNSS proti narušování, zneužívání, nepřátelským pokusům a nežádoucímu šíření.
 (8)
 Island a Norsko znovu zdůrazňují svůj úmysl včas přijmout a provádět v rámci svých pravomocí opatření, jež by poskytovala stejný stupeň bezpečnosti a zabezpečení jako opatření platná v Evropské unii.
 (9)
 Norsko se účastnilo fáze navrhování a rozvoje programu Galileo prostřednictvím Evropské kosmické agentury a rámcového programu Společenství pro výzkum a rozvoj.
 (10)
 Norsko se jako pozorovatel účastnilo činností výboru pro evropské programy GNSS od roku 2008 a činností Bezpečnostní rady pro Galileo od roku 2002.
 (11)
 Změny ve správě, financování a kontrole evropských programů GNSS platí od července 2008.
 (12)
 K úpravě zvláštních oblastí, na které se toto rozhodnutí nevztahuje, se mohou smluvní strany v případě potřeby dohodnout na dalších zásadách spolupráce.
 (13)
 Je třeba věnovat patřičnou pozornost povinnostem smluvních stran vyplývajícím z mezinárodního práva.
 (14)
 Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody tak, aby zahrnovala nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy (3), ve znění opravy v Úř. věst. L 6, 11.1.2007, s. 10.
 (15)
 Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody tak, aby zahrnovala nařízení Rady (ES) č. 1942/2006 ze dne 12. prosince 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy (4).
 (16)
 Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody tak, aby zahrnovala nařízení (ES) Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (5).
 (17)
 Protokol 31 k Dohodě by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou


text:
spolupráci od 1. ledna 2009. Z důvodu hospodářských obtíží by však měla být účast Islandu v programech GNSS dočasně pozastavena.
 (18)
 Jelikož se Norsko trvale účastnilo fáze navrhování a rozvoje programu Galileo a jelikož se plně účastnilo také zaváděcí fáze, přispěje finančně na závazek Evropské unie zahrnutý do rozpočtu na programy GNSS na rok 2008.
 (19)
 Pro dobré fungování Dohody by měl být protokol 37 Dohody rozšířen tak, aby zahrnoval Výbor pro vědu a techniku a Výbor pro bezpečnost a zabezpečení systému zřízené správní radou podle nařízení (ES) č. 1321/2004, a protokol 31 změněn tak, aby stanovil postupy pro přidružení k těmto výborům,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Článek 1 protokolu 31 k Dohodě se mění takto:
 1)
 Znění odstavce 8 se nahrazuje tímto:
 „a)
 Státy ESVO se plně podílejí na činnostech Úřadu pro dohled nad evropským globálním navigačním družicovým systémem (dále jen „úřad“), zřízeného tímto aktem Společenství:
 —
 32004 R 1321: nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy (Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 1), opravené v Úř. věst. L 6, 11.1.2007, s. 10, ve znění
 —
 32006 R 1942: nařízení Rady (ES) č. 1942/2006 ze dne 12. prosince 2006 (Úř. věst. L 367, 22.12.2006, s. 18).
 b)
 Státy ESVO finančně přispívají na činnosti uvedené v písmenu a) v souladu s čl. 82 odst. 1 písm. a) Dohody a protokolem 32 k Dohodě.
 c)
 Státy ESVO se s výjimkou hlasovacího práva plně podílejí na činnosti správní rady úřadu a jeho Výboru pro vědu a techniku a Výboru pro bezpečnost a zabezpečení systému.
 d)
 Úřad má právní subjektivitu. Ve všech státech smluvních stran má nejširší právní způsobilost, jakou přiznává právnickým osobám právo uvedených států.
 e)
 Státy ESVO uplatňují ve vztahu k úřadu Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství.
 f)
 Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství může výkonný ředitel úřadu zaměstnávat na základě smluv státní příslušníky států ESVO, kteří v plném rozsahu požívají občanských práv.
 g)
 Na základě čl. 79 odst. 3 Dohody se na tento odstavec použije část VII Dohody (institucionální ustanovení), s výjimkou oddílů 1 a 2 kapitoly 3.
 h)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise se pro účely tohoto nařízení vztahuje rovněž na jakékoliv dokumenty úřadu týkající se států ESVO.
 i)
 Tento odstavec se nevztahuje na Lichtenštejnsko.
 j)
 Pokud jde o Island, použitelnost tohoto odstavce se pozastavuje, dokud Smíšený výbor EHP nerozhodne jinak.“
 2)
 Vkládá se nový odstavec, který zní:
 „8a.
 a)
 Státy ESVO se od 1. ledna 2009 podílejí na činnostech, které mohou vyplynout z tohoto aktu Společenství:
 —
 32008 R 0683: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s.1).
 b)
 Státy ESVO finančně přispívají na činnosti uvedené v písmenu a) v souladu s čl. 82 odst. 1 písm.


text:
a) Dohody a protokolem 32 k Dohodě.
 Kromě toho Norsko na základě čl. 82 odst. 1 písm. c) Dohody přispěje na rok 2008 částkou 20 114 000 EUR, přičemž polovina této částky bude splatná k 31. srpnu 2012 a druhá polovina k 31. srpnu 2013; tato částka bude zahrnuta do žádosti o finanční příspěvky podle čl. 2 odst. 2 prvního pododstavce protokolu 32.
 c)
 Státy ESVO se plně, avšak bez hlasovacího práva, účastní práce všech výborů Společenství, jež jsou nápomocny Evropské komisi při řízení, rozvoji a provádění činností uvedených v písmenu a).
 Aniž je dotčena tato skutečnost, může být účast států ESVO ve výborech Společenství, které jsou Evropské komisi nápomocny zejména v otázkách bezpečnosti činností uvedených v písmenu a), předmětem samostatných ujednání, jež budou sjednána mezi státy ESVO a Evropskou komisí. Taková ujednání by měla přispět k jednotné ochraně údajů, informací a technologií evropských programů GNSS v Evropského společenství a státech ESVO a k souladu s mezinárodními závazky smluvních stran v této oblasti.
 d)
 Tento odstavec se nevztahuje na Lichtenštejnsko.
 e)
 Pokud jde o Island, použitelnost tohoto odstavce se pozastavuje, dokud Smíšený výbor EHP nerozhodne jinak.“
 3)
 Znění odstavce 6 se nahrazuje tímto:
 „Hodnocení a hlavní směrování činností v rámcových programech činností Společenství v oblasti výzkumu a technického rozvoje uvedených v odstavcích 5, 8a, 9 a 10 se provádí postupem podle čl. 79 odst. 3 Dohody.“
 Článek 2
 V protokolu 37 (obsahujícím seznam uvedený v článku 101) Dohody se doplňují nové body, které znějí:
 „30.
 Výbor pro vědu a techniku (nařízení Rady (ES) č. 1321/2004).
 31.
 Výbor pro bezpečnost a zabezpečení systému (nařízení Rady (ES) č. 1321/2004).“
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co je Smíšenému výboru EHP učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (6).
 Použije se ode dne 1. ledna 2009.
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddílu EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 8. července 2009.
 Za Smíšený výbor EHP
 předsedkyně
 Oda Helen SLETNES
 (1) Úř. věst. L 280, 23.10.2008, s. 34.
 (2) Úř. věst. L 232, 3.9.2009, s. 40.
 (3) Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 1.
 (4) Úř. věst. L 367, 22.12.2006, s. 18.
 (5) Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1.
 (6) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 26.10.2012
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 326/1
 PROTOKOL (č. 8)
 K ČL. 6 ODST. 2 SMLOUVY O EVROPSKÉ UNII O PŘISTOUPENÍ UNIE K EVROPSKÉ ÚMLUVĚ O OCHRANĚ LIDSKÝCH PRÁV A ZÁKLADNÍCH SVOBOD
 VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY
 SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie:
 Článek 1
 Dohoda o přistoupení Unie k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod (dále jen „Evropská úmluva“) podle čl. 6 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii musí odrážet nezbytnost zachování specifických rysů Unie a práva Unie, zejména pokud jde o:
 a)
 zvláštní úpravu případné účasti Unie v kontrolních orgánech Evropské úmluvy;
 b)
 mechanismy nezbytné k zajištění toho, aby stížnosti podané jinými než členskými státy a stížnosti podané fyzickými osobami byly správně podávány podle případu proti členským státům nebo Unii.
 Článek 2
 Dohoda uvedená v článku 1 zajistí, aby se přistoupení nedotklo působnosti Unie ani pravomocí jejích orgánů. Zajistí, aby se žádné z jejích ustanovení nedotýkalo zvláštního postavení členských států ve vztahu k Evropské úmluvě, zejména k jejím protokolům, opatřením přijatým členskými státy odchylně od Evropské úmluvy v souladu s jejím článkem 15 a výhradám členských států k Evropské úmluvě, jež byly formulovány v souladu s jejím článkem 57.
 Článek 3
 Žádné ustanovení dohody uvedené v článku 1 se nedotkne článku 344 Smlouvy o fungování Evropské unie.


text:
 31.10.2013
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 291/49
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 85/2013
 ze dne 3. května 2013,
 kterým se mění příloha XI (Elektronické komunikace, audiovizuální služby a informační společnost) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 733/2002 ze dne 22. dubna 2002 o zavádění domény nejvyšší úrovně.eu (1) by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Nařízení Komise (ES) č. 874/2004 ze dne 28. dubna 2004, kterým se stanoví obecná pravidla pro zavádění a funkce domény nejvyšší úrovně.eu a zásady, jimiž se řídí registrace (2), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (3)
 Nařízení Komise (ES) č. 1654/2005 ze dne 10. října 2005 o změně nařízení (ES) č. 874/2004, kterým se stanoví obecná pravidla pro zavádění a funkce domény nejvyšší úrovně.eu a zásady, jimiž se řídí registrace (3), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (4)
 Nařízení Komise (ES) č. 1255/2007 ze dne 25. října 2007 o změně nařízení (ES) č. 874/2004, kterým se stanoví obecná pravidla pro zavádění a funkce domény nejvyšší úrovně.eu a zásady, jimiž se řídí registrace (4), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (5)
 Nařízení Komise (ES) č. 560/2009 ze dne 26. června 2009 o změně nařízení (ES) č. 874/2004, kterým se stanoví obecná pravidla pro zavádění a funkce domény nejvyšší úrovně.eu a zásady, jimiž se řídí registrace (5), ve znění opravy v Úř. věst. L 291, 7.11.2009, s. 42 a Úř. věst. L 80, 20.3.2012, s. 39. by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (6)
 Rozhodnutí Komise 2003/375/ES ze dne 21. května 2003 o ustanovení rejstříku domény nejvyšší úrovně.eu (6) by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (7)
 Příloha XI Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Za bod 5o (zrušený) přílohy XI Dohody o EHP se vkládají nové body, které znějí:
 „5oa.
 32002 R 0733: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 733/2002 ze dne 22. dubna 2002 o zavádění domény nejvyšší úrovně.eu (Úř. věst. L 113, 30.4.2002, s. 1).
 5oaa.
 32003 D 0375: rozhodnutí Komise 2003/375/ES ze dne 21. května 2003 o ustanovení rejstříku domény nejvyšší úrovně.eu (Úř. věst. L 128, 24.5.2003, s. 29).
 5oab.
 32004 R 0874: nařízení Komise (ES) č. 874/2004 ze dne 28. dubna 2004, kterým se stanoví obecná pravidla pro zavádění a funkce domény nejvyšší úrovně.eu a zásady, jimiž se řídí registrace (Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s. 40), ve znění:
 —
 32005 R 1654: nařízení Komise (ES) č. 1654/2005 ze dne 10. října 2005 (Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 35),
 —
 32007 R 1255: nařízení Komise (ES) č. 1255/2007 ze dne 25. října 2007 (Úř. věst. L 282, 26.10.2007, s. 16),
 —
 32009 R 0560: nařízení Komise (ES) č. 560/2009 ze dne 26. června 2009 (Úř. věst. L 166, 27.6.2009, s. 3), ve znění opravy v Úř. věst.


text:
L 291, 7.11.2009, s. 42 a Úř. věst. L 80, 20.3.2012, s. 39.
 Pro účely této dohody se nařízení upravuje takto:
 Seznam názvů, které mohou Island, Lichtenštejnsko a Norsko rezervovat podle bodu 2 přílohy, se považuje za seznam názvů, které mohou Island, Lichtenštejnsko a Norsko registrovat podle bodu 1 přílohy.“
 Článek 2
 Znění nařízení (ES) č. 733/2002, (ES) č. 874/2004, (ES) č. 1654/2005, (ES) č. 1255/2007 a (ES) č. 560/2009 a rozhodnutí 2003/375/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 4. května 2013 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (7).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 3. května 2013.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 113, 30.4.2002, s. 1.
 (2) Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s. 40.
 (3) Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 35.
 (4) Úř. věst. L 282, 26.10.2007, s. 16.
 (5) Úř. věst. L 166, 27.6.2009, s. 3.
 (6) Úř. věst. L 128, 24.5.2003, s. 29.
 (7) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
5.8.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 202/3
 PROTOKOL
 mezi Evropskou unií a Marockým královstvím, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční
 příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Marockým královstvím o partnerství
 v odvětví rybolovu
 Článek 1 3. Na základě závěrů těchto vědeckých zasedání a nejlepšího
 dostupného vědeckého doporučení se obě strany navzájem
 Doba používání a rybolovná práva konzultují v rámci smíšeného výboru stanoveného v článku
 1. Ode dne 28. února 2011 a na období jednoho roku jsou 10 dohody a případně ve vzájemné dohodě přijímají opatření
 rybolovná práva udělená podle článku 5 dohody stanovena k zajištění udržitelného řízení rybolovných zdrojů.
 v tabulce připojené k tomuto protokolu.
 2. Odstavec 1 se použije s výhradou ustanovení článků 4 a 5
 tohoto protokolu. Článek 4
 Přezkum rybolovných práv
 3. Podle článku 6 dohody mohou plavidla plující pod 1. Rybolovná práva podle článku 1 lze na základě společné
 vlajkou členského státu Evropské unie (EU) provozovat rybo dohody zvýšit, pokud závěry vědeckých zasedání uvedených
 lovné činnosti v marockých rybolovných oblastech pouze v článku 3 potvrdí, že toto zvýšení nebude škodit udržitelnému
 v případě, že mají licenci k rybolovu vydanou podle tohoto řízení marockých zdrojů. V tomto případě se podle čl. 2 odst. 1
 protokolu a podle pravidel uvedených v příloze k tomuto finanční příspěvek úměrně a pro rata temporis zvýší. Celková
 protokolu. částka finančního příspěvku vyplacená EU však nesmí přesáh
 nout dvojnásobek částky uvedené v čl. 2 odst. 1.
 Článek 2
 Finanční příspěvek – platební postupy
 1. Finanční příspěvek podle článku 7 dohody je na období 2. Pokud se strany dohodnou na přijetí opatření podle
 uvedené v článku 1 stanoven na 36 100 000 EUR (1). článku 3, která zahrnují zkrácení rybolovných práv podle
 článku 1, finanční příspěvek se úměrně a pro rata temporis sníží.
 Aniž jsou dotčena ustanovení podle článku 6 tohoto protokolu,
 2. Odstavec 1 se použije s výhradou ustanovení článků 4, 5, EU může pozastavit poskytování tohoto finančního příspěvku
 6 a 10 tohoto protokolu. v případě, že nemůže být vyčerpána celková intenzita rybolovu
 definovaná v tomto protokolu.
 3. EU vyplatí finanční příspěvek stanovený v odstavci 1
 nejpozději čtyři měsíce po dni podpisu tohoto protokolu.
 4. Platba finančního příspěvek se provede na jméno správce 3. Na základě společné dohody obou stran je rovněž možné
 státní pokladny Marockého království na účet vedený u státní přezkoumat rozdělení rybolovných práv mezi jednotlivé kate
 pokladny Marockého království, jehož údaje sdělí marocké gorie plavidel, přičemž se zohlední případná doporučení vzešlá
 orgány. z vědeckých zasedání ohledně řízení populací, které by mohly
 být tímto přerozdělením ohroženy. Strany se dohodnou na
 odpovídající úpravě finančního příspěvku, pokud to přerozdě
 5. S výhradou ustanovení článku 6 tohoto protokolu spadá lení rybolovných práv vyžaduje.
 přidělení tohoto příspěvku do výlučné pravomoci orgánů
 Maroka.
 Článek 3 4. O přezkumech rybolovných práv podle odstavce 1, odst.
 2 první věty a podle odstavce 3 se rozhodne společnou
 Koordinace ve vědecké oblasti dohodou mezi oběma stranami v rámci smíšeného výboru
 1. Obě strany se zavazují, že budou podporovat zodpovědný podle článku 10 dohody.
 rybolov v marockých rybolovných


text:
oblastech, a to na základě
 zásady nediskriminace mezi různými loďstvy, která se v těchto
 vodách nacházejí.
 Článek 5
 2. Po dobu platnosti tohoto protokolu budou EU a orgány Experimentální rybolov
 Maroka v souladu s čl. 4 odst. 1 dohody spolupracovat při
 sledování vývoje stavu zdrojů v marockých rybolovných oblas Strany podporují experimentální rybolov v marockých rybolov
 tech v rámci společných vědeckých zasedání. ných oblastech, a to na základě výsledků výzkumů prováděných
 pod vedením společného vědeckého výboru podle této dohody.
 (1) K této částce se přidají poplatky placené majiteli plavidel na základě Pro tento účel provádějí strany konzultace na žádost jedné
 licencí pro rybolov vydaných podle článku 6 dohody a způsobem z nich a v jednotlivých případech stanoví druhy (např. houby),
 stanoveným v kapitole I bodech 4 a 5 přílohy tohoto protokolu. podmínky a ostatní příslušné parametry.
 ---pagebreak--- L 202/4 CS Úřední věstník Evropské unie 5.8.2011
 Povolení k experimentálnímu rybolovu jsou udělena pro odvětví stanovenou tímto protokolem, jež bude zahrnovat
 pokusné účely na období nejdéle šesti měsíců. zejména očekávané hospodářské a sociální dopady a jejich
 zeměpisné rozložení.
 Pokud strany dojdou k závěru, že výsledky experimentálního
 rybolovu jsou pozitivní, bude možné udělit EU nová rybolovná
 práva, a to na základě dohodovacího postupu podle článku 4 5. Obě strany budou dále sledovat provádění podpory
 a až do uplynutí doby platnosti tohoto protokolu. V tomto odvětví v případě potřeby i po uplynutí doby platnosti tohoto
 případě by se zvýšil i finanční příspěvek. protokolu a během období, kdy je jeho platnost pozastavena,
 jak je uvedeno níže v článku 9, a to způsobem stanoveným
 v tomto protokolu.
 Článek 6
 Přínos dohody o partnerství pro zavedení politiky
 v odvětví rybolovu v Maroku Článek 8
 1. Část finančního příspěvku podle čl. 2 odst. 1 tohoto Ekonomická integrace hospodářských subjektů EU do
 protokolu ve výši 13 500 000 EUR je určena na rozvoj odvětví rybolovu v Maroku
 a provádění politiky v odvětví rybolovu v Maroku s cílem zavést 1. Obě strany se zavazují podporovat ekonomickou integraci
 v jeho vodách udržitelný rybolov. hospodářských subjektů EU do celého odvětví rybolovu
 v Maroku.
 2. Pokud jde o přidělování tohoto příspěvku a jeho správa ze
 strany Maroka, vychází obě strany ze společné dohody v rámci
 smíšeného výboru, ze stanovených cílů a z programů, které se 2. Bude zahájena iniciativa podporovaná Evropskou komisí,
 k nim vztahují, a to v souladu se strategií „Halieutis“ pro rozvoj jejímž cílem je připravit soukromé hospodářské subjekty Spole
 odvětví rybolovu. čenství na obchodní a průmyslové možnosti, včetně přímých
 investic, v celém odvětí rybolovu v Maroku.
 Článek 7
 Podpora pro zavedení zodpovědného rybolovu 3. Za tímto účelem poskytne Maroko, jako motivaci, hospo
 dářským subjektům EU, které vykládají úlovky v marockých
 1. Na návrh Maroka a pro účely provádění ustanovení výše přístavech zejména z důvodů jejich prodeje místnímu průmyslu,
 uvedeného článku 6 se EU a Maroko dohodnou v rámci smíše zhodnocení úlovků v Maroku hospodářskými subjekty nebo
 ného výboru podle článku 10 dohody hned po podpisu proto přepravu úlovků z marockých rybolovných oblastí pozemní
 kolu na: cestou, navíc snížení poplatku podle


text:
ustanovení přílohy.
 a) pokynech pro provádění priorit politiky v odvětví rybolovu
 v Maroku, jejichž cílem je zavedení udržitelného 4. Obě strany se rovněž rozhodly vytvořit skupinu odbor
 a zodpovědného rybolovu, a zejména priorit uvedených níků, jejímž úkolem bude určit, co brzdí přímé investice EU do
 v čl. 6 odst. 2; odvětví a díky kterým opatřením se podmínky, kterými se řídí
 tyto investice, stanou pružnějšími.
 b) cílech, kterých je třeba dosáhnout, jakož i na kritériích
 a ukazatelích, kterých je třeba použít k vyhodnocení získa
 ných výsledků. Článek 9
 Spory – pozastavení uplatňování protokolu
 1. Veškeré spory mezi stranami ohledně výkladu ustanovení
 2. Každou změnu těchto pokynů, cílů, kritérií a hodnotících tohoto protokolu a ohledně jeho uplatňování musí být před
 ukazatelů schválí obě strany v rámci smíšeného výboru. mětem jednání mezi stranami v rámci smíšeného výboru podle
 článku 10 dohody, který je v případě nutnosti svolán
 k mimořádnému zasedání.
 3. Přidělení příspěvku uvedeného v čl. 6 odst. 2 Marokem se
 sdělí EU hned poté, kdy dojde v rámci smíšeného výboru ke
 schválení pokynů, cílů, kritérií a hodnotících ukazatelů.
 2. Uplatňování protokolu může být pozastaveno na podnět
 jedné strany, pokud je spor mezi stranami považován za vážný
 a pokud konzultace vedené v rámci smíšeného výboru
 4. Maroko předloží na konci měsíce předcházejícího měsíci, v souladu s odstavcem 1 neumožnily ukončení tohoto sporu
 kdy pozbyde protokol platnosti, zprávu o programu podpory smírem.
 ---pagebreak--- 5.8.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 202/5
 3. Pozastavení uplatňování protokolu je podřízeno písem c) protokol se začne znovu uplatňovat, jakmile je příslušná
 nému oznámení zúčastněné strany o jejím úmyslu nejméně tři platba provedena.
 měsíce před dnem, ke kterému toto pozastavení nabývá účinku.
 4. V případě pozastavení pokračují strany v jednání s cílem
 Článek 11
 najít smírné řešení sporu, který mezi sebou mají. Pokud je
 takového řešení dosaženo, pokračuje se v uplatňování protokolu Příslušné vnitrostátní právní předpisy
 a částka finančního příspěvku se úměrně a pro rata temporis sníží
 podle doby, během které bylo uplatňování protokolu pozasta Činnosti plavidel, která provozují svou činnost podle tohoto
 veno. protokolu a jeho přílohy, zejména jedná-li se o překládku,
 používání přístavních služeb, nákup dodávek atd., se řídí
 příslušnými právními předpisy Maroka.
 Článek 10
 Pozastavení uplatňování protokolu z důvodu neplacení
 S výhradou ustanovení článku 4 může být v případě, kdy by EU Článek 12
 opomenula provést platby podle článku 2, pozastaveno uplat
 Prozatímní provádění
 ňování tohoto protokolu za těchto podmínek:
 Tento protokol a jeho příloha se prozatímně provádějí ode dne
 28. února 2011.
 a) příslušné orgány Maroka zašlou Evropské komisi oznámení
 o neprovedení platby. Komise provede příslušná ověření a v
 případě nutnosti provede platbu nejpozději do třiceti pracov
 ních dní od data přijetí oznámení;
 Článek 13
 Vstup v platnost
 b) pokud není provedena platba ve lhůtě stanovené v čl. 2 odst.
 3 a není podáno příslušné odůvodnění, jsou příslušné orgány Tento protokol a jeho příloha vstupují v platnost dnem, kdy si
 Maroka oprávněny pozastavit uplatňování protokolu. strany oznámí dokončení příslušných postupů nezbytných
 Neprodleně o tom uvědomí Evropskou komisi; k tomuto účelu.
 Rybolovná práva
 Druh rybolovu
 Průmyslový


text:
pelagický
 Drobný rybolov Rybolov při dně
 rybolov
 Pelagický rybolov na Drobný rybolov na Drobný rybolov na Drobný rybolov Nástražné dlouhé Populace C
 severu: nevody jihu: šňůry, pruty, severu: nástražné tuňáků: plavidla lovící lovné šňůry
 koše dlouhé lovné šňůry na pruty a multifilní, ukotvené
 tenatové sítě na
 chytání ryb za žábry
 Množství:
 60 000 tun
 20 plavidel 20 plavidel 30 plavidel 27 plavidel 22 plavidel
 ---pagebreak--- L 202/6 CS Úřední věstník Evropské unie 5.8.2011
 Съставено в Брюксел на тринадесети юли две хиляди и единадесета година.
 Hecho en Bruselas, el trece de julio de dos mil once.
 V Bruselu dne třináctého července dva tisíce jedenáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den trettende juli to tusind og elleve.
 Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juli zweitausendelf.
 Kahe tuhande üheteistkümnenda aasta juulikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουλίου δύο χιλιάδες έντεκα.
 Done at Brussels on the thirteenth day of July in the year two thousand and eleven.
 Fait à Bruxelles, le treize juillet deux mille onze.
 Fatto a Bruxelles, addì tredici luglio duemilaundici.
 Briselē, divi tūkstoši vienpadsmitā gada trīspadsmitajā jūlijā.
 Priimta du tūkstančiai vienuoliktų metų liepos tryliktą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenegyedik év július tizenharmadik napján.
 Magħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Lulju tas-sena elfejn u ħdax.
 Gedaan te Brussel, de dertiende juli tweeduizend elf.
 Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego lipca roku dwa tysiące jedenastego.
 Feito em Bruxelas, em treze de Julho de dois mil e onze.
 Întocmit la Bruxelles la treisprezece iulie două mii unsprezece.
 V Bruseli dňa trinásteho júla dvetisícjedenásť.
 V Bruslju, dne trinajstega julija leta dva tisoč enajst.
 Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattayksitoista.
 Som skedde i Bryssel den trettonde juli tjugohundraelva.
 ---pagebreak--- 5.8.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 202/7
 За Европейския съюз
 Por la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Кралство Мароко
 Por el Reino de Marruecos
 Za Marocké království
 For Kongeriget Marokko
 Für das Königreich Marokko
 Maroko Kuningriigi nimel
 Για το Βασίλειο του Μαρόκου
 For the Kingdom of Morocco
 Pour le Royaume du Maroc
 Per il Regno del Marocco
 Marokas Karalistes vārdā –
 Maroko Karalystės vardu
 A Marokkói Királyság részéről
 Għar-Renju tal-Marokk
 Voor het Koninkrijk Marokko
 W imieniu Królestwa Maroka
 Pelo Reino de Marrocos
 Pentru Regatul Maroc
 Za Marocké kráľovstvo
 Za Kraljevino Maroko
 Marokon kuningaskunnan puolesta
 För Konungariket Marocko
 ---pagebreak--- L 202/8 CS Úřední věstník Evropské unie 5.8.2011
 PŘÍLOHA
 Podmínky pro provozování rybolovu plavidly Evropské unie v marockých rybolovných oblastech
 KAPITOLA I
 ŽÁDOST O LICENCE A VYDÁNÍ LICENCÍ
 Žádosti o licence
 1. Pouze způsobilá plavidla mohou získat licenci k rybolovu v rybolovných oblastech Maroka.
 2. Aby bylo plavidlo způsobilé, nesmí se na majitele plavidla, velitele a samotné plavidlo vztahovat zákaz rybolovných


text:
činností v Maroku. Plavidla musejí být v řádném poměru ke správním orgánům Maroka v tom smyslu, že musejí být
 splněny všechny předcházející povinnosti vyplývající z jejich rybolovných činností v Maroku podle dohod o rybolovu
 uzavřených s EU.
 3. Příslušné orgány EU předloží Ministerstvu pro zemědělství a námořní rybolov – odboru pro námořní rybolov seznamy
 plavidel, která žádají o provozování rybolovných činností ve lhůtách stanovených v rybolovných listech připojených
 k protokolu, a to nejméně 20 dní přede dnem začátku platnosti požadovaných licencí.
 4. Seznamy uvádějí pro každou kategorii rybolovu a pro každou oblast údaje o prostornosti, počtu plavidel, jakož i pro
 každé plavidlo údaje o hlavních vlastnostech a částce plateb rozdělených do jednotlivých okruhů. Pro kategorie
 „plavidla lovící na dlouhou lovnou šňůru“ a „plavidla pro drobný rybolov“ jsou rovněž v případě každého plavidla
 uvedena zařízení, která budou používána během požadovaného období.
 5. Soubor obsahující všechny nezbytné informace pro vystavení licencí k rybolovu se rovněž připojí k žádosti o licenci,
 a to ve formátu, který je kompatibilní s programovým vybavením na odboru pro námořní rybolov.
 6. Individuální žádosti se podávají na odboru pro námořní rybolov na formulářích, jejichž vzor je uveden v dodatku 1.
 7. Ke každé žádosti o licenci se přikládají tyto doklady:
 — kopie osvědčení o prostornosti, které řádně ověřil členský stát vlajky a které udává prostornost plavidla,
 — aktuální a ověřená barevná fotografie, která ukazuje boční pohled na plavidlo v jeho současném stavu. Minimální
 rozměry této fotografie jsou 15 cm × 10 cm,
 — doklad o platbách licenčních poplatků, ostatních poplatků a výdajů za pozorovatele,
 — veškeré další doklady nebo potvrzení požadovaná na základě zvláštních ustanovení použitelných podle typu
 plavidla na základě tohoto protokolu.
 Vydání licencí
 1. Licence k rybolovu pro všechna plavidla vydává odbor pro námořní rybolov Delegaci EU v Maroku (delegace), a to ve
 lhůtě 15 dnů od přijetí všech dokladů podle výše uvedeného bodu 6.
 2. Licence k rybolovu se vyhotovují v souladu s údaji uvedenými v rybolovných listech připojených k protokolu, které se
 týkají zejména rybolovné oblasti, vzdálenosti k pobřeží, povolených zařízení, hlavních druhů, povolených sítí, tole
 rance vedlejších úlovků, jakož i kvóty odlovů, pokud jde o plavidla lovící vlečnými sítěmi pro pelagický rybolov.
 3. Licence k rybolovu mohou být vydány pouze pro plavidla, která splnila všechny příslušné administrativní náležitosti.
 4. Obě strany se dohodly, že podpoří zavedení elektronického systému licencí.
 Platnost a používání licencí
 1. Licence jsou platné od 28. února 2011 do 27. února 2012.
 2. Licence k rybolovu je platná pouze pro období, na které byl zaplacen licenční poplatek, jakož i pro rybolovnou oblast,
 typy zařízení a kategorii upřesněné v uvedené licenci.
 ---pagebreak--- 5.8.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 202/9
 3. Každá licence k rybolovu se vydává pro konkrétní plavidlo a je nepřenosná; avšak v případě vyšší moci, kterou řádně
 odůvodní příslušné orgány státu vlajky, a na žádost EU se licence pro jedno plavidlo co nejdříve nahradí licencí pro
 jiné rybářské plavidlo stejné kategorie, aniž by byla překročena povolená prostornost.
 4. Majitel plavidla, které má být nahrazeno, nebo jeho zástupce vrátí


text:
prostřednictvím delegace zrušenou licenci
 k rybolovu odboru pro námořní rybolov.
 5. Plavidlo, které je držitelem licence, ji musí mít neustále na palubě a musí ji při jakékoli kontrole předložit zmocněným
 orgánům.
 6. Platnost licencí k rybolovu je jeden rok, šest měsíců nebo tři měsíce. Pro průmyslový pelagický rybolov však lze
 udělovat a obnovovat měsíční licence k rybolovu.
 Licenční poplatky a jiné poplatky
 1. Roční licenční poplatky stanoví příslušné marocké právními předpisy.
 2. Licenční poplatky se vztahují na celý kalendářní rok, během něhož je licence vydána, a jsou splatné v okamžiku první
 žádosti o licenci v právě probíhajícím roce. Částky těchto licencí zahrnují veškeré další související poplatky a daně,
 s výjimkou přístavních poplatků nebo poplatků za poskytované služby.
 3. Kromě licenčních poplatků se pro každé plavidlo vypočítají jiné poplatky na základě sazeb stanovených v rybolovných
 listech připojených k protokolu.
 4. Výpočet poplatku se provede v poměru ke skutečné době platnosti licence k rybolovu.
 5. Jakákoli změna právních předpisů o licencích k rybolovu bude sdělena delegaci nejpozději dva měsíce před začátkem
 jejího uplatňování.
 Platební postupy
 Platba licenčních poplatků, jiných poplatků a nákladů na pozorovatele se uskuteční před vydáním licencí k rybolovu na
 jméno správce majetku ministerstva pro zemědělství a námořní rybolov na bankovní účet číslo 001 810 0078251501
 1075 61 71 založený u banky Al Maghrib v Maroku.
 Platba poplatku za úlovky získané plavidly lovícími vlečnými sítěmi pro pelagický rybolov se provádí čtvrtletně, a to na
 konci čtvrtletí, které následuje po čtvrtletí, během kterého byly uvedené úlovky získány.
 KAPITOLA II
 USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA LOVÍCÍ VYSOCE STĚHOVAVÉ DRUHY (LOV TUŇÁKŮ)
 1. Poplatky jsou stanoveny na 25 EUR za tunu úlovků v rybolovných oblastech Maroka.
 2. Licence se vydávají na jeden kalendářní rok po zaplacení paušální zálohy ve výši 5 000 EUR za plavidlo.
 3. Záloha se vypočítá v poměru k době trvání platnosti licence.
 4. Velitelé plavidel, která jsou držiteli licencí pro vysoce stěhovavé druhy, musejí aktualizovat lodní deník podle vzoru
 uvedeného v dodatku 6 přílohy.
 5. Rovněž jsou povinni předat kopii uvedeného rybářského deníku příslušným orgánům nejpozději 15 dní před koncem
 třetího měsíce po měsíci, na který je v kopii učiněn odkaz. Orgány ihned předají kopie delegaci, která zajistí jejich
 předání odboru pro námořní rybolov před koncem třetího měsíce po měsíci, na který je v kopiích učiněn odkaz.
 6. Do 30. dubna delegace předloží odboru pro námořní rybolov vyúčtování poplatků, které je třeba zaplatit za
 přecházející hospodářský rok, a to na základě prohlášení o úlovcích vypracovaných každým majitelem plavidla
 a potvrzených vědeckými institucemi odpovědnými za ověřování údajů o úlovcích v členských státech jako IRD
 (Institut de Recherche pour le Développement – Výzkumný ústav pro rozvoj), IEO (Instituto Espańol de Oceanografia
 – Španělský oceánografický institut), INIAP (Instituto Nacional de Investigaçao Agraria e das Pescas – Národní ústav
 pro šetření v oblasti zemědělství a rybolovu) a INRH (Institut National de Recherche Halieutique – Národní ústav pro
 výzkum v oblasti rybolovu).
 7. Vyúčtování poplatků, které je třeba zaplatit za předcházející hospodářský rok, se oznámí do 4 měsíců po ukončení
 platnosti protokolu.
 ---pagebreak--- L 202/10 CS


text:
Úřední věstník Evropské unie 5.8.2011
 8. Konečné vyúčtování se předá dotčeným majitelům plavidel, kteří mají od doby, kdy odbor pro námořní rybolov
 oznámí schválení údajů, lhůtu 30 dnů, aby vyrovnali své finanční závazky u příslušných orgánů. Platbu v eurech,
 která byla provedena na jméno správce státní pokladny Maroka na účet uvedený v bodě 5 první kapitoly, delegace
 předá odboru pro námořní rybolov nejpozději měsíc a půl po uvedeném oznámení.
 9. Pokud je však vyúčtování nižší než výše uvedená částka zálohy, příslušnou zbytkovou částku nelze vrátit.
 10. Majitelé plavidel přijmou nezbytná opatření, aby byly předány kopie lodního deníku a uskutečněny případné doda
 tečné platby ve lhůtách podle bodů 6 a 7.
 11. V případě nesplnění povinností podle bodů 6 a 7 je automaticky pozastavena licence k rybolovu až do té doby, než
 majitelé plavidel splní své povinnosti.
 KAPITOLA III
 RYBOLOVNÉ OBLASTI
 Rybolovné oblasti pro každý typ rybolovu v atlantické oblasti Maroka jsou vymezeny v rybolovných listech (dodatek 2).
 Středomořská oblast Maroka, která se nachází východně od 35° 48’ severní šířky – 6° 20’ západní délky (mys Spartel), je
 vyloučena z oblasti působnosti tohoto protokolu.
 KAPITOLA IV
 ZPŮSOBY PROVOZOVÁNÍ EXPERIMENTÁLNÍHO RYBOLOVU
 Obě strany společně rozhodnou o evropských hospodářských subjektech, které budou provozovat experimentální
 rybolov, o období, které je pro tento typ rybolovu nejpříznivější, jakož i o podmínkách experimentálního rybolovu.
 Aby se usnadnila výzkumná činnost plavidel, sdělí odbor pro námořní rybolov vědecké poznatky a další dostupné
 základní údaje.
 Odvětví rybolovu v Maroku úzce spolupracuje na experimentálním rybolovu (koordinace a dialog o podmínkách provo
 zování experimentálního rybolovu).
 Doba trvání experimentálního rybolovu je minimálně tři měsíce a maximálně šest měsíců, nedohodnou-li se strany jinak.
 Výběr kandidátů na vedení experimentálního rybolovu:
 Evropská komise předá marockým orgánům žádosti o licence k experimentálnímu rybolovu. Poskytne jim rybolovný list,
 který uvádí:
 — technické vlastnosti plavidla,
 — kvalifikační úroveň důstojníků na plavidle v oblasti rybolovu,
 — návrh technických parametrů experimentálního rybolovu (doba trvání, zařízení, regiony výzkumu atd.).
 Pokud to odbor pro námořní rybolov považuje za nezbytné, organizuje s Evropskou komisí na jedné straně a s
 dotčenými majiteli plavidel na straně druhé dialog zaměřený na technické aspekty.
 Před začátkem experimentálního rybolovu dodají majitelé plavidel marockým orgánům a Evropské komisi:
 — prohlášení o úlovcích, které již mají na palubě,
 — údaje o technických vlastnostech zařízení, které se bude používat během experimentálního rybolovu,
 — záruku, že splní požadavky předpisů Maroka v odvětví rybolovu.
 Během experimentálního rybolovu na moři dotčení majitelé plavidel:
 — předají marockým orgánům a Evropské komisi týdenní zprávu o úlovcích za jeden den a jeden výlov, přičemž upřesní
 technické parametry experimentálního rybolovu (poloha, hloubka, datum a hodina, úlovky a další poznámky či
 komentáře),
 — udají prostřednictvím VMS polohu, rychlost a směr plavidla,
 ---pagebreak--- 5.8.2011 CS Úřední věstník Evropské unie L 202/11
 — dbají na to, aby byl marocký vědecký pozorovatel nebo pozorovatel, kterého vybraly marocké orgány, přítomen na
 palubě. Úkolem pozorovatele je shromáždit na základě úlovků vědecké informace a odebrat z úlovků vzorky.
 S pozorovatelem se jedná jako s důstojníkem a majitel plavidla nese náklady na ubytování a stravu pozorovatele
 během