text:
světla v prostoru
 Tabulka A2-3
 Vodorovné a svislé rozložení světla v prostoru
 Svítilna
 Min. vodorovné úhly
 (A/B)
 Min. svislé úhly
 (horní/dolní)
 Další informace
 Boční obrysová (SM1)
 45° / 45°
 10° / 10°
 10° / 5°2
 Boční obrysová (SM2)
 30° / 30°
 10° / 10°
 10° / 5°2
 Část D
 Svítilna pro osvětlení zadní tabulky s registrační značkou, pole viditelnosti
 Obrázky A2-IV Vodorovné a svislé rozložení světla v prostoru
 Tabulka A2-4
 Vodorovné a svislé rozložení světla v prostoru
 1.
 Výše uvedené úhly pole viditelnosti se vztahují pouze na vzájemné polohy osvětlovacího zařízení a plochy určené pro tabulku s registrační značkou.
 2.
 Na pole viditelnosti tabulky s registrační značkou se i po namontování na vozidlo vztahují příslušné vnitrostátní předpisy.
 3.
 U uvedených úhlů je zohledněno částečné zastínění způsobené osvětlovacím zařízením. Úhly musí být dodrženy ve směrech, ve kterých je zastínění největší. Osvětlovací zařízení musí být taková, aby snížila na naprosto nezbytnou míru rozsah částečně zastíněných ploch.
 (1) Zmenšené úhly, které se používají pouze pod rovinou H u svítilen, jejichž rovina H je po namontování níže než 750 mm.
 (2) U svítilen, které se montují tak, že rovina H svítilny v montážní výšce je níže než 750 mm.
 (3) Nepovinné svítilny, které se montují tak, že rovina H svítilny v montážní výšce je výše než 2 100 mm.
 (4) Boční parkovací svítilny jsou kombinací parkovacích svítilen směřujících dopředu a dozadu.
 PŘÍLOHA 3
 Standardní rozložení světla
 1. Není-li stanoveno jinak:
 1.1.
 Směr H = 0° a V = 0° odpovídá vztažné ose. (Na vozidle je tento směr vodorovný, rovnoběžný se střední podélnou rovinou vozidla a orientovaný v požadovaném směru viditelnosti.) Prochází vztažným středem. Není-li stanoveno jinak, udávají hodnoty uvedené na obrázcích A3-I až A3-XV pro různé směry měření minimální svítivost jako procentuální podíl požadované minimální svítivosti.
 1.2.
 Uvnitř pole rozložení světla, schematicky znázorněného jako mřížka, by rozložení světla mělo být v zásadě rovnoměrné, tj. aby svítivost v každém směru části pole tvořené čarami mřížky dosahovala alespoň minimální procentuální hodnoty uvedené na čarách mřížky obklopujících dotyčný směr.
 Avšak v případě zpětných světlometů, pokud se při vizuální prohlídce světlometu zjistí podstatné místní změny svítivosti, musí se prověřit, zda žádná měřená svítivost mezi dvěma shora uvedenými předepsanými směry měření není menší než 50 % z menší z obou minimálních svítivostí stanovených pro tyto dva směry měření.
 1.3.
 V případě, kdy je některá z následujících svítilen určená k montáži ve výšce (za použití roviny H stanovené výrobcem) nejvýše 750 mm nad povrchem vozovky, se však fotometrická svítivost ověřuje pouze do úhlu 5° pod vodorovnou rovinou:
 a)
 přední a zadní směrové svítilny;
 b)
 přední a zadní obrysové svítilny;
 c)
 přední a zadní doplňkové obrysové svítilny;
 d)
 parkovací svítilny;
 e)
 brzdové svítilny kategorií S1, S2 a MS;
 f)
 boční obrysové svítilny.
 2. Standardní rozložení světla
 2.1.
 Standardní rozložení světla u předních a zadních obrysových svítilen, parkovacích svítilen, předních a zadních doplňkových obrysových svítilen, brzdových svítilen (S1, S2 a MS) a směrových svítilen kategorií 1, 1a, 1b, 2a, 2b, 11, 11a, 11b, 11c, 12.
 Uvedené hodnoty pro různé směry měření udávají


text:
minimální svítivost jako procentuální podíl požadované minimální svítivosti (viz tabulky 3, 4, 5, 7 a 8).
 Obrázek A3-I: Standardní rozložení světla u předních a zadních obrysových, parkovacích, doplňkových obrysových, brzdových a směrových svítilen
 2.2. Standardní rozložení světla u denních svítilen
 Uvedené hodnoty pro různé směry měření udávají minimální svítivost jako procentuální podíl požadované minimální svítivosti (viz tabulka 6).
 Obrázek A3-II Rozložení světla u denních svítilen
 2.3. Standardní rozložení světla u brzdových svítilen kategorií S3 a S4
 Uvedené hodnoty pro různé směry měření udávají minimální svítivost jako procentuální podíl požadované minimální svítivosti (viz tabulka 7).
 Obrázek A3-III Rozložení světla u brzdových svítilen kategorií S3 a S4
 2.4. Standardní rozložení světla u směrových svítilen kategorie 6
 Vztažná osa, H = 5° a V = 0°, odpovídá směru A, jak je předepsán v příloze 2.
 Uvedené hodnoty pro různé směry měření udávají minimální svítivost jako procentuální podíl požadované minimální svítivosti (viz tabulka 8).
 Obrázek A3-IV Rozložení světla u směrových svítilen kategorie 6
 (vnější strana vozidla)
 2.5. Standardní rozložení světla u zpětných světlometů
 Body měření, vyjádřené ve stupních úhlu ke vztažné ose a hodnoty minimální svítivosti vyzařovaného světla
 Obrázek A3-V Rozložení světla u zpětných světlometů
 Hodnoty uvnitř mřížky na obrázku A3-V jsou v cd.
 Směry H = 0° a V = 0° odpovídají vztažné ose. Na vozidle jsou tyto směry vodorovné, rovnoběžné se střední podélnou rovinou vozidla a orientované v požadovaném směru viditelnosti. Procházejí vztažným středem. Hodnoty uvedené na obrázku A3-V udávají pro různé směry měření minimální svítivost v cd.
 2.6. Standardní rozložení světla u zadních mlhových svítilen
 Obrázek A3-VI Rozložení světla u zadních mlhových svítilen
 Pokud se při vizuálním zkoumání světla zjistí významné lokální rozdíly ve svítivosti, přezkouší se, zda mimo osy není svítivost naměřená uvnitř kosočtverce určeného krajními směry měření nikde menší než 75 cd (viz následující obrázek).
 2.7. Standardní rozložení světla u bočních obrysových svítilen
 2.7.1. Boční obrysové svítilny kategorie SM1
 Obrázek A3-VII Rozložení světla u bočních obrysových svítilen kategorie SM1
 Minimální hodnoty: 0,6 cd v kterémkoli bodě mimo vztažnou osu, ve vztažné ose musí být 4,0 cd.
 Maximální hodnoty: 25,0 cd v kterémkoli bodě.
 2.7.2. Boční obrysové svítilny kategorie SM2
 Obrázek A3-VIII Rozložení světla u bočních obrysových svítilen kategorie SM2
 Minimální hodnoty: 0,6 cd v kterémkoli bodě.
 Maximální hodnoty: 25,0 cd v kterémkoli bodě.
 2.7.3. Boční obrysové svítilny kategorií SM1 a SM2
 U bočních obrysových svítilen kategorií SM1 a SM2 může být dostačující kontrola pouze pěti bodů, které si vybere schvalovací orgán.
 3. Body měření u svítilen pro osvětlení zadní tabulky s registrační značkou (viz bod 5.11.3)
 3.1. Kategorie 1a – vysoká tabulka (340 x 240 mm)
 Obrázek A3-IX Body měření u tabulky o rozměrech 340 x 240 mm
 3.2. Kategorie 1b – široká tabulka (520 x 120 mm)
 Obrázek A3-X Body měření u tabulky o rozměrech 520 x 120 mm
 3.3. Kategorie 1c – tabulka pro zemědělské nebo lesnické traktory (255 x 165 mm)
 Obrázek A3-XI Body měření u tabulky o rozměrech 255 x 165 mm
 3.4. Kategorie 2a – malá tabulka (330 x 165 mm)
 Obrázek A3-XII Body

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
měření u tabulky o rozměrech 330 x 165 mm
 3.5. Kategorie 2b – široká tabulka (440 x 220 mm)
 Obrázek A3-XIII Body měření u tabulky o rozměrech 440 x 220 mm
 Poznámka:
 V případě zařízení určených k osvětlení dvou nebo všech tabulek se body měření získají kombinací příslušných výše uvedených nákresů podle obrysu udaného výrobcem; jsou-li však dva body měření od sebe vzdálené méně než 30 mm, použije se jen jeden z nich.
 3.6. Kategorie 1 (240 x 130 mm) u vozidel kategorie L
 Obrázek A3-XIV Body měření u tabulky o rozměrech 240 x 130 mm
 3.7. Kategorie 2 (280 x 200 mm) u vozidel kategorie L
 Obrázek A3-XV Body měření u tabulky o rozměrech 280 x 200 mm
 PŘÍLOHA 4
 Minimální požadavky na postupy kontroly shodnosti výroby
 1. OBECNĚ
 1.1.
 Požadavky na shodnost jsou z mechanického a geometrického hlediska považovány za splněné, pokud rozdíly nepřekračují nevyhnutelnou míru výrobní odchylky v rámci požadavků tohoto předpisu.
 1.2.
 Pokud jde o fotometrické vlastnosti, není shodnost sériově vyráběných svítilen zpochybněna, jestliže při zkouškách fotometrických vlastností svítilny namátkou vybrané podle bodu 4.7 tohoto předpisu platí následující:
 1.2.1.
 Žádná měřená hodnota se neodchyluje nepříznivě o více než 20 % od hodnot předepsaných tímto předpisem.
 U minimálních hodnot požadovaných v celém rozsahu polí vymezených v přílohách 2 a 3 musí příslušné maximální odchylky naměřených hodnot odpovídat hodnotám uvedeným v tabulce A4–1:
 Tabulka A4-1
 20% a 30% hodnoty pro shodnost výroby
 Požadovaná minimální hodnota
 Ekvivalent 20 %
 Ekvivalent 30 %
 cd
 cd
 cd
 0,7
 0,5
 0,3
 0,6
 0,4
 0,2
 0,3
 0,2
 0,1
 0,07
 0,05
 0,03
 0,05
 0,03
 0,02
 1.2.1.1.
 U svítilen pro osvětlení zadní tabulky s registrační značkou:
 Pokud jde o gradient jasu, platí tyto nepříznivé odchylky:
 Tabulka A4-2
 20% a 30% hodnoty pro shodnost výroby, svítilny pro osvětlení zadní tabulky s registrační značkou
 Nepříznivá odchylka
 2,5 x Bo/cm
 srovnatelné s
 20 %
 3,0 x Bo/cm
 srovnatelné s
 30 %
 1.2.2.
 Pokud v případě svítilny vybavené výměnným zdrojem světla výsledky výše popsané zkoušky neodpovídají požadavkům, zkoušky na svítilnách se zopakují, přičemž se použije jiný standardní zdroj světla.
 1.3.
 Trichromatické souřadnice musí být při zkoušce dodrženy za podmínek podle bodu 4.7 tohoto předpisu.
 1.4.
 V případě nevýměnného žárovkového zdroje (žárovkových zdrojů) světla nebo modulu (modulů) zdroje světla s nevýměnným zdrojem (nevýměnnými zdroji) světla platí při kontrole shodnosti výroby následující:
 1.4.1.
 držitel schválení typu musí prokázat použití při normální výrobě a uvést identifikaci nevýměnného žárovkového zdroje (žárovkových zdrojů) světla podle údajů v dokumentaci ke schválení typu;
 1.4.2.
 existují-li pochybnosti o souladu nevýměnného žárovkového zdroje (žárovkových zdrojů) světla s požadavky na životnost a/nebo – v případě žárovkových zdrojů světla s barevnou povrchovou úpravou – s požadavky na stálost barvy, podle údajů v bodě 4.11 normy IEC 60809, vydání 3, zkontroluje se shodnost, jak je uvedeno v bodě 4.11 normy IEC 60809, vydání 3.
 2. MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA OVĚŘOVÁNÍ SHODNOSTI VÝROBCEM
 Pro každý typ svítilny musí držitel schválení typu provádět v přiměřených intervalech alespoň následující zkoušky. Zkoušky se provedou v souladu s ustanoveními tohoto předpisu.
 Pokud některý ze vzorků nevyhoví v


text:
rámci daného typu zkoušky požadavkům, vyberou se a zkouší další vzorky. Výrobce přijme opatření k zajištění shodnosti dotčené výroby.
 2.1. Povaha zkoušek
 Zkoušky shodnosti podle tohoto předpisu zahrnují fotometrické a kolorimetrické vlastnosti.
 2.2. Metody použité při zkouškách
 2.2.1.
 Zkoušky se v zásadě provádějí v souladu s metodami stanovenými v tomto předpise.
 2.2.2.
 Při jakékoli zkoušce shodnosti prováděné výrobcem lze se souhlasem příslušného orgánu odpovědného za schvalovací zkoušky použít rovnocenné metody. Výrobce odpovídá za prokázání, že použité metody jsou rovnocenné těm, které jsou stanoveny v tomto předpise.
 2.2.3.
 Použití bodů 2.2.1 a 2.2.2 vyžaduje pravidelnou kalibraci zkušebního zařízení a jeho korelaci s měřeními, která provádí příslušný orgán.
 2.2.4.
 Ve všech případech jsou referenčními metodami metody stanovené tímto předpisem, a to zejména pro účely úředního ověřování a výběru vzorků.
 2.3. Způsob výběru vzorků
 Vzorky svítilen se vyberou namátkově z výroby jednotné série. Jednotnou sérií se rozumí soubor svítilen téhož typu, definovaný podle výrobních metod výrobce.
 Posouzení se obecně vztahuje na sériovou výrobu jednotlivých závodů. Výrobce však může soustředit záznamy týkající se stejného typu z různých závodů do jedné skupiny za předpokladu, že tyto závody provádějí svou činnost ve stejném systému kvality a se stejným řízením kvality.
 2.4. Měřené a zaznamenávané fotometrické a kolorimetrické vlastnosti
 U vybraných svítilen se provedou fotometrická měření z hlediska minimálních hodnot v bodech uvedených v příloze 3 a požadovaných trichromatických souřadnic.
 2.5. Kritéria přijatelnosti
 Výrobce je odpovědný za statistický rozbor výsledků zkoušek a v součinnosti s příslušným orgánem za definici kritérií přijatelnosti svých výrobků tak, aby byly splněny požadavky pro ověřování shodnosti výrobků stanovené v bodě 3.5.1 tohoto předpisu.
 Kritéria přijatelnosti musí být taková, aby minimální pravděpodobnost vyhovění namátkové kontrole v souladu s přílohou 5 byla při 95% spolehlivosti 0,95.
 PŘÍLOHA 5
 Minimální požadavky na výběr vzorků inspektorem
 1. OBECNÁ USTANOVENÍ
 1.1.
 Požadavky na shodnost se z mechanického a geometrického hlediska považují za splněné, pokud odchylky nepřekročí nevyhnutelné výrobní odchylky v rámci případných požadavků tohoto předpisu.
 1.2.
 Pokud jde o fotometrické vlastnosti, není shodnost sériově vyráběných svítilen zpochybněna, jestliže při zkouškách fotometrických vlastností namátkou vybrané svítilny, které jsou stanoveny v bodě 4.7 tohoto předpisu, platí následující:
 a)
 žádná naměřená hodnota se neodchyluje od hodnot předepsaných v bodě 1.2.1 přílohy 4;
 b)
 pokud v případě svítilny vybavené výměnným zdrojem světla výsledky výše popsané zkoušky neodpovídají požadavkům, zkoušky na svítilnách se zopakují, přičemž se použije jiný standardní zdroj světla.
 1.3.
 Svítilny se zjevnými vadami se neberou v úvahu.
 1.4.
 Trichromatické souřadnice musí být při zkoušce dodrženy za podmínek podle bodu 4.7 tohoto předpisu.
 2. PRVNÍ VÝBĚR VZORKŮ
 Namátkou se vyberou čtyři svítilny. První vzorek dvou svítilen se označí písmenem A, druhý vzorek dvou svítilen se označí písmenem B.
 2.1.
 Shodnost sériově vyráběných svítilen se nezpochybní, pokud odchylka kterékoli svítilny ze vzorků A a B (všechny čtyři svítilny) není větší než 20 %.
 V případě, že odchylka obou svítilen ve vzorku A není větší než 0 %, lze měření ukončit.
 2.2.
 Shodnost sériově vyráběných svítilen se zpochybní, pokud odchylka alespoň jedné svítilny ze vzorku A nebo B je větší než 20


text:
%.
 Výrobce musí být vyzván, aby uvedl výrobu do souladu s požadavky (nápravná opatření) a do dvou měsíců po oznámení se provede opakovaný výběr vzorků podle bodu 3. Vzorky A a B si technická zkušebna ponechá až do dokončení celého procesu kontroly shodnosti výroby.
 3. PRVNÍ OPAKOVANÝ VÝBĚR VZORKŮ
 Namátkou se ze zásob vyrobených po provedení nápravných opatření vybere vzorek čtyř svítilen. První vzorek dvou svítilen se označí písmenem C, druhý vzorek dvou svítilen se označí písmenem D.
 3.1.
 Shodnost sériově vyráběných svítilen se nezpochybní, pokud odchylka kterékoli svítilny ze vzorků C a D (všechny čtyři svítilny) není větší než 20 %.
 V případě, že odchylka obou svítilen ve vzorku C není větší než 0 %, lze měření ukončit.
 3.2.
 Shodnost sériově vyráběných svítilen se zpochybní, pokud bylo dosaženo těchto výsledků:
 3.2.1.
 Odchylka alespoň jedné svítilny ze vzorku C nebo D je větší než 20 %, ale odchylka všech svítilen v těchto vzorcích není větší než 30 %.
 Výrobce musí být znovu vyzván, aby uvedl výrobu do souladu s požadavky (nápravná opatření).
 Do dvou měsíců po oznámení se provede druhý opakovaný výběr vzorků podle bodu 4. Vzorky C a D si technická zkušebna ponechá až do dokončení celého procesu kontroly shodnosti výroby.
 3.2.2.
 Odchylka jedné svítilny ze vzorku C nebo D je větší než 30 %. V takovém případě se schválení odejme a použije se bod 5.
 4. DRUHÝ OPAKOVANÝ VÝBĚR VZORKŮ
 Namátkou se ze zásob vyrobených po provedení nápravných opatření vybere vzorek čtyř svítilen. První vzorek dvou svítilen se označí písmenem E, druhý vzorek dvou svítilen se označí písmenem F.
 4.1.
 Shodnost sériově vyráběných svítilen se nezpochybní, pokud odchylka kterékoli svítilny ze vzorků E a F (všechny čtyři svítilny) není větší než 20 %. V případě, že odchylka obou svítilen ve vzorku E není větší než 0 %, lze měření ukončit.
 4.2.
 Shodnost sériově vyráběných svítilen se zpochybní, pokud odchylka alespoň jedné svítilny ze vzorku E nebo F je větší než 20 %. V takovém případě se schválení odejme a použije se bod 5.
 5. ODEJMUTÍ SCHVÁLENÍ
 Podle požadavků bodů 4.1 a 4.2 se schválení odejme v souladu s bodem 3.6 tohoto předpisu.
 PŘÍLOHA 6
 Zkouška odolnosti proti teplu u zadních mlhových svítilen a denních svítilen
 1.
 Svítilna se podrobí hodinové zkoušce trvalého svícení, následující po 20minutové době zahřívání. Teplota okolního vzduchu musí být 23 °C ± 5 °C. Musí být použit zdroj světla kategorie předepsané pro tuto svítilnu, který musí být napájen proudem při takovém napětí, aby dával stanovený střední výkon při odpovídajícím zkušebním napětí. U svítilen s nevýměnnými zdroji světla (žárovkovými zdroji světla nebo jinými zdroji) však zkouška musí být provedena se zdroji světla namontovanými ve svítilně, v souladu s bodem 5.4.1 tohoto předpisu.
 2.
 Je-li předepsán jen maximální výkon, provede se zkouška za regulování napětí tak, aby se dosáhlo výkonu rovnajícího se 90 % předepsaného výkonu. Výše zmíněný stanovený střední nebo maximální výkon musí být ve všech případech vybrán z rozsahu napětí 6, 12 nebo 24 V, při němž se dosahuje nejvyšší hodnoty; u svítilen s


text:
nevýměnnými zdroji světla se použijí zkušební podmínky stanovené v bodě 5.9.1 tohoto předpisu.
 2.1.
 V případě zdrojů světla provozovaných pro získání proměnlivé svítivosti s elektronickým ovladačem zdroje světla se zkouška provede za podmínek daných při minimálně 90 % nejvyšší svítivosti.
 3.
 Po ustálení svítilny za teploty okolí nesmí být znatelné žádné zkreslení, deformace, štěpení nebo změna barvy. V případě pochybností se změří svítivost podle bodu 5 tohoto předpisu. Při takovém měření musí být dosaženo hodnot odpovídajících alespoň 90 % hodnot získaných před zkouškou odolnosti proti teplu se stejnou svítilnou.
 PŘÍLOHA 7
 Uspořádání značek schválení
 Následující uspořádání značek schválení jsou uvedeny pouze jako příklady, přičemž je přijatelné jakékoli jiné uspořádání v souladu s bodem 3.3 tohoto předpisu.
 1. Značka schválení jednotlivé svítilny světelné signalizace
 Obrázek A7-I Příklad značky 1
 a = viz bod 3.2.4 tohoto předpisu
 Svítilna opatřená značkou schválení uvedenou vlevo je přední obrysová svítilna (A) schválená v Nizozemsku (E4), pod číslem schválení 221 v souladu s tímto předpisem (148R).
 Číslo (00) uvedené za označením 148R uvádí, že schválení bylo uděleno v souladu s požadavky tohoto předpisu ve znění původní série změn. Vodorovná šipka označuje vnější stranu vozidla. Svislá šipka, která začíná na vodorovné úsečce a směřuje dolů, označuje svítilnu se sníženým rozložením světla (svisle dolů a/nebo vodorovně pod rovinou H).
 Obrázek A7-II Příklad značky 2
 Svítilna opatřená značkou schválení uvedenou vlevo je kombinací přední obrysové svítilny (A) a předního mlhového světlometu (F3) s plastovým rozptylovým sklem (PL) schválenou ve Francii (E2) pod číslem schválení 3223 podle tohoto předpisu (148R) a předpisu OSN o zařízení pro osvětlení silnic (149R).
 Číslo (00) uvedené za označením 148R za 149R uvádí, že schválení bylo uděleno v souladu s požadavky příslušného předpisu ve znění původní série změn.
 2. Značka schválení skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen
 Poznámka:
 Svislé a vodorovné čáry vyznačují tvar svítilny světelné signalizace. Tyto čáry nejsou součástí značky schválení.
 Obrázek A7-III Příklad značky 3
 Uvedené příklady značek schválení představují dvě možná řešení pro označení svítilny světelné signalizace v případě, kdy dvě svítilny nebo více svítilen jsou součástí téže sestavy skupinových, sdružených nebo sloučených svítilen.
 Tyto značky udávají, že svítilna byla schválena v Nizozemsku (E4) pod číslem schválení 3333 a že sestává z/ze:
 a)
 odrazky třídy 1A;
 b)
 zadní směrové svítilny s proměnlivou svítivostí (kategorie 2b). Vodorovná šipka ukazuje stranu, na které má být namontováno zařízení, které nemůže být montováno na libovolné straně vozidla;
 c)
 zadní obrysové svítilny s proměnlivou svítivostí (R2). Vodorovná šipka směřuje ke straně, na které jsou požadované fotometrické specifikace splněny do úhlu 80° H;
 d)
 zadní mlhové svítilny s proměnlivou svítivostí (F2);
 e)
 zpětného světlometu (AR);
 f)
 brzdové svítilny s proměnlivou svítivostí (S2).
 Všechny tyto svítilny (funkce) jsou schváleny v souladu s původní sérií změn tohoto předpisu (148R), jak udává číslo (00) uvedené za označením 148R.
 3. Značka schválení svítilny, jejíž rozptylové sklo je určeno pro různé typy svítilen
 Obrázek A7-IV
 Tento příklad odpovídá označení rozptylového skla určeného pro různé typy svítilen světelné signalizace. Tyto značky schválení udávají, že svítilna byla schválena ve Španělsku (E9) pod číslem schválení 1432


text:
 11.7.2019
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 185/83
 ROZHODNUTÍ VÝBORU DOHODY O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ ZŘÍZENÉHO PROZATÍMNÍ DOHODOU O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ MEZI POBŘEŽÍM SLONOVINY NA JEDNÉ STRANĚ A EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A JEHO ČLENSKÝMI STÁTY NA STRANĚ DRUHÉ č. 1/2019
 ze dne 11. dubna 2019
 týkající se přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii [2019/1186]
 VÝBOR DOHODY O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ,
 s ohledem na Prozatímní dohodu o hospodářském partnerství mezi Pobřežím slonoviny na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (dále jen „dohoda“), podepsanou v Abidžanu dne 26. listopadu 2008 a prozatímně prováděnou ode dne 3. září 2016, a zejména na články 76, 77 a 81 této dohody,
 s ohledem na Smlouvu o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dále jen „Unie“) a akt o přistoupení k dohodě uložený Chorvatskou republikou dne 8. listopadu 2017,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Dohoda se vztahuje na jedné straně na území, na která se vztahuje Smlouva o fungování Evropské unie za podmínek v ní uvedených, a na straně druhé na území Pobřeží slonoviny.
 (2)
 Podle čl. 77 odst. 3 dohody může Výbor dohody o hospodářském partnerství rozhodnout o změnách, které mohou být nezbytné v souvislosti s přistoupením nových členských států k Unii,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Chorvatská republika jako strana dohody stejně jako ostatní členské státy Unie přijímá a bere na vědomí znění dohody i příloh, protokolů a prohlášení, které jsou k ní připojeny.
 Článek 2
 Článek 81 dohody se nahrazuje tímto:
 „Článek 81
 Závazná znění
 Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.“
 Článek 3
 Unie sdělí znění dohody v chorvatském jazyce Pobřeží slonoviny.
 Článek 4
 1. Ustanovení dohody se použijí na zboží vyvážené buď z Pobřeží slonoviny do Chorvatské republiky, nebo z Chorvatské republiky do Pobřeží slonoviny, které splňuje pravidla původu platná na území stran dohody a které bylo ke dni 3. září 2016 na cestě nebo dočasně uskladněno, uloženo v celním skladu nebo ve svobodném celním pásmu v Pobřeží slonoviny nebo v Chorvatské republice.
 2. V případech uvedených v odstavci 1 je přiznáno preferenční zacházení, je-li celním orgánům dovážející země do čtyř měsíců ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost předložen doklad o původu vystavený dodatečně celními orgány vyvážející země.
 Článek 5
 Pobřeží slonoviny se zavazuje, že v souvislosti s přistoupením Chorvatské republiky k Unii nevznese žádný nárok, požadavek ani žalobu a že nezmění ani nestáhne žádnou koncesi podle článků XXIV:6 a XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 nebo článku XXI Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS).
 Článek 6
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem podpisu.
 Články 3 a 4 se však použijí ode dne 3. září 2016.
 V Bruselu dne 11. dubna 2019.
 Za Pobřeží slonoviny
 Ally COULIBALY
 Za Evropskou unii
 Cecilia MALMSTRÖM


text:
 16.9.2010
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 244/1
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 59/2010
 ze dne 11. června 2010,
 kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha I Dohody byla pozměněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 38/2010 ze dne 30. dubna 2010 (1).
 (2)
 Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Komise (ES) č. 399/2008 ze dne 5. května 2008, kterým se mění příloha VIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002, pokud jde o požadavky na některá zpracovaná krmiva pro zvířata v zájmovém chovu (2).
 (3)
 Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Komise (ES) č. 437/2008 ze dne 21. května 2008, kterým se mění přílohy VII, X a XI nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002, pokud jde o požadavky na zpracování mléka a mléčných výrobků definovaných jako materiál kategorie 3 (3).
 (4)
 Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Komise (ES) č. 523/2008 ze dne 11. června 2008, kterým se mění přílohy VIII, X a XI nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002, pokud jde o dovoz krevních výrobků pro výrobu technických výrobků (4).
 (5)
 Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Komise (ES) č. 777/2008 ze dne 4. srpna 2008, kterým se mění přílohy I, V a VII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu (5).
 (6)
 Do Dohody by mělo být začleněno rozhodnutí Komise 2008/48/ES ze dne 20. prosince 2007, kterým se mění rozhodnutí 2004/407/ES o přechodných pravidlech pro hygienu a schvalování podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002, pokud jde o dovoz fotografické želatiny z některých třetích zemí (6).
 (7)
 Toto rozhodnutí se vztahuje na Island při uplatnění přechodného období uvedeného v odstavci 2 úvodní části kapitoly I přílohy I, a to v oblastech, které se před úpravou uvedené kapitoly rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 133/2007 ze dne 26. října 2007 na Island nevztahovaly (7).
 (8)
 Toto rozhodnutí se nevztahuje na Lichtenštejnsko,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Kapitola I přílohy I se mění takto:
 1)
 V části 7.1 se do bodu 9b (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002) doplňují nové odrážky, které znějí:
 „—
 32008 R 0399: nařízení Komise (ES) č. 399/2008 ze dne 5. května 2008 (Úř. věst. L 118, 6.5.2008, s. 12),
 —
 32008 R 0437: nařízení Komise (ES) č. 437/2008 ze dne 21. května 2008 (Úř. věst. L 132, 22.5.2008, s. 7),
 —
 32008 R 0523: nařízení Komise (ES) č. 523/2008 ze dne 11. června 2008 (Úř. věst. L 153, 12.6.2008, s. 23),
 —
 32008 R 0777: nařízení Komise (ES) č. 777/2008 ze dne 4. srpna 2008 (Úř. věst. L 207, 5.8.2008, s. 9).“
 2)
 V části 7.2 se do bodu 42 (rozhodnutí Komise 2004/407/ES) doplňuje nová odrážka,


text:
která zní:
 „—
 32008 D 0048: rozhodnutí Komise 2008/48/ES ze dne 20. prosince 2007 (Úř. věst. L 11, 15.1.2008, s. 17).“
 Článek 2
 Znění nařízení (ES) č. 399/2008, (ES) č. 437/2008, (ES) č. 523/2008 a (ES) č. 777/2008 a rozhodnutí 2008/48/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 12. června 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (8).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 11. června 2010.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Alan SEATTER
 (1) Úř. věst. L 181, 15.7.2010, s. 1.
 (2) Úř. věst. L 118, 6.5.2008, s. 12.
 (3) Úř. věst. L 132, 22.5.2008, s. 7.
 (4) Úř. věst. L 153, 12.6.2008, s. 23.
 (5) Úř. věst. L 207, 5.8.2008, s. 9.
 (6) Úř. věst. L 11, 15.1.2008, s. 17.
 (7) Úř. věst. L 100, 10.4.2008, s. 27.
 (8) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 Avis juridique important
 |
 22004A1130(02)
 Dohoda mezi evropskou unií a Ukrajinou o účasti Ukrajiny na policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL „Proxima“)
 Official Journal L 354 , 30/11/2004 P. 0082 - 0084
 PŘEKLADDohodamezi evropskou unií a Ukrajinou o účasti Ukrajiny na policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL "Proxima")EVROPSKÁ UNIEna jedné straně aUKRAJINAna straně druhé,společně dále jen "zúčastněné strany",- že Rada Evropské unie přijala dne 29. září 2003 společnou akci 2003/681/SZBP o policejní misi Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (EUPOL "Proxima") [1], jež stanoví, že přistupující státy jsou pozvány a jiné třetí státy mohou být pozvány, aby přispěly k EUPOL "Proxima",- že Ukrajina byla pozvána, aby se účastnila EUPOL "Proxima",- že proces vytvoření síly byl úspěšně dokončen a že policejní vedoucí mise a Výbor pro civilní aspekty řešení krizí doporučili schválit účast Ukrajiny na EUPOL "Proxima",- že dne 10. února 2004 rozhodnul Politický a bezpečnostní výbor o přijetí příspěvku Ukrajiny k EUPOL "Proxima",- že dne 11. prosince 2003 byla uzavřena Dohoda mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie (EUPOL "Proxima") v Bývalé jugoslávské republice Makedonie [2], jež obsahuje ustanovení o postavení personálu EUPOL "Proxima",SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:Článek 1Rámec1. Ukrajina se připojuje k ustanovením společné akce 2003/681/SZBP o EUPOL "Proxima", přijaté Radou Evropské unie dne 29. září 2003, a všech společných akcích nebo rozhodnutí, jimiž Rada Evropské unie případně rozhodne o rozšíření EUPOL "Proxima".2. Příspěvkem Ukrajiny k EUPOL "Proxima" není dotčena samostatnost rozhodování Evropské unie.Článek 2Postavení personálu1. Postavení personálu vyslaného Ukrajinou do EUPOL "Proxima" se řídí dohodou uzavřenou dne 11. prosince 2003 mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonie.2. Aniž je dotčena dohoda mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení a činnosti policejní mise Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, vykonává Ukrajina pravomoc nad svým personálem, jenž se účastní EUPOL "Proxima".3. Ukrajina vyřizuje všechny nároky vzniklé v souvislosti s účastí na EUPOL "Proxima", které některý z jejích pracovníků vznese nebo které se jej týkají. Ukrajina je příslušná k podání každé žaloby, zejména právní nebo kázeňské, proti kterémukoli svému pracovníku.4. Ukrajina se vzdává veškerých nároků vůči všem státům, jež se účastní EUPOL "Proxima", v případě zranění nebo smrti pracovníka z Ukrajiny nebo škody nebo ztráty týkající se jeho majetku, jejž používá EUPOL "Proxima", pokud toto zranění, smrt, škoda nebo ztráta- byly způsobeny personálem EUPOL "Proxima" při plnění jeho úkolů v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo- vznikla použitím jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se EUPOL "Proxima", pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací a kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků EUPOL "Proxima", kteří tento majetek používají.5. Členské státy Evropské unie se zavazují učinit prohlášení o vzdání se nároku pro účast Ukrajiny na EUPOL "Proxima".Článek 3Utajované informace1. Ukrajina přijme vhodná opatření, aby utajované informace EU byly chráněny v souladu s bezpečnostními předpisy Rady Evropské unie, které


text: jsou předmětem rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001 [3], a dalšími pokyny vydanými příslušnými orgány, včetně vedoucího mise/policejního komisaře EUPOL "Proxima".2. Pokud Evropská unie a Ukrajina uzavřely dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací, použijí se ustanovení této dohody v rámci EUPOL "Proxima".Článek 4Personál vyslaný do EUPOL "Proxima"1. Ukrajina zajistí, aby její personál vyslaný do EUPOL "Proxima" plnil své úkoly v souladu s- ustanoveními společné akce 2003/681/SZBP a dalšími změnami uvedenými v čl. 1 odst. 1 této dohody,- operačním plánem,- prováděcími opatřeními.2. Ukrajina včas uvědomí vedoucího mise / policejního komisaře EUPOL "Proxima" a generálního tajemníka Rady Evropské unie o veškerých změnách svého příspěvku k EUPOL "Proxima".3. Pracovníci vyslaní do EUPOL "Proxima" podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Ukrajiny jim vystaví lékařské osvědčení o způsobilosti. Pracovníci vyslaní do EUPOL "Proxima" předloží kopii tohoto osvědčení.4. Vyslaní policisté vykonávají práci ve svých vnitrostátních policejních stejnokrojích. EUPOL Barety a odznaky jim poskytne "Proxima".Článek 5Linie velení1. Personál vyslaný Ukrajinou plní své úkoly a jedná pouze v zájmu EUPOL "Proxima".2. Veškerý personál zůstává pod úplným velením vlastních vnitrostátních orgánů.3. Vnitrostátní orgány přenesou operativní velení (OPCON) na vedoucího mise / policejního komisaře EUPOL "Proxima", který vykonává toto velení a kontrolu prostřednictvím hierarchické struktury velení a kontroly.4. Vedoucí mise / policejní komisař vede EUPOL "Proxima" a zajišťuje jeho běžné řízení.5. Ukrajina má v souladu s čl. 9 odst. 4 společné akce 2003/681/SZBP ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.6. Vedoucí mise / policejní komisař EUPOL "Proxima" je příslušný pro kázeňský dohled nad personálem. V případě potřeby vykoná kázeňská opatření dotyčný vnitrostátní orgán.7. Ukrajina určí styčnou osobu svého kontingentu, která bude její kontingent v operaci zastupovat. Styčné osoby kontingentů podávají vedoucímu mise / policejnímu komisaři EUPOL "Proxima" hlášení zprávy o vnitrostátních záležitostech a odpovídají za běžnou kázeň v kontingentu.8. Rozhodnutí o ukončení operace přijme Evropská unie po konzultaci s Ukrajinou, pokud bude tento stát přispívat k EUPOL "Proxima" ke dni ukončení operace.Článek 6Finanční hlediska1. Ukrajina přebírá veškeré náklady spojené s její účastí na operaci kromě nákladů, jež jsou předmětem společného financování EU, jak je stanoveno v operativním rozpočtu operace.2. Ukrajina zváží poskytnutí dobrovolných příspěvků.3. V případě těchto dobrovolných příspěvků podepíší vedoucí mise / policejní komisař EUPOL "Proxima" a příslušné správní útvary Ukrajiny dohodu o praktických způsobech plateb týkajících se příspěvků Ukrajiny na operativní rozpočet EUPOL "Proxima". Tato dohoda bude obsahovat mimo jiné tato ustanovení:a) dotyčná částka,b) způsoby platby finančního příspěvku,c) postup auditu.4. V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie zaplatí Ukrajina, pokud je její odpovědnost zjištěna, náhradu škody za podmínek stanovených v dohodě o postavení mise uvedené v čl. 2 odst. 1 této dohody.Článek 7Neplnění závazkůJestliže jedna strana neplní své závazky stanovené v předchozích článcích, má druhá strana právo vypovědět tuto dohodu s měsíční výpovědní lhůtou.Článek 8Řešení sporůSpory o výklad a použití této smlouvy se řeší mezi stranami diplomatickou cestou.Článek 9Vstup v platnost1. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce


text: následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.2. Tato dohoda se prozatímně používá ode dne podpisu.3. Tato dohoda může být změněna na základě písemné dohody mezi stranami.4. Tuto dohodu může jedna strana vypovědět písemným oznámením výpovědi druhé straně. Výpověď nabývá účinku šest měsíců po obdržení oznámení druhou stranou.V Haagu dne 8. července 2004 v anglickém jazyce ve čtyřech vyhotoveních.Za Evropskou uniiZa Ukrajinu--------------------------------------------------[1] Úř. věst. L 249, 1.10.2003, s. 66.[2] Úř. věst. L 16, 23.1.2004, s. 65.[3] Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22001D0001
 Úřední věstník L 066 , 08/03/2001 S. 0042 - 0043
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 1/2001ze dne 31. ledna 2001,kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 74/2000 ze dne 2. října 2000 [1].(2) Směrnice Komise 1999/21/ES ze dne 25. března 1999 o dietních potravinách pro zvláštní léčebné účely [2] by měla být začleněna do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V kapitole XII přílohy II Dohody se za bod 54v (rozhodnutí Komise 1999/217/ES) vkládá nový bod, který zní:"54w. 399 L 0021: směrnice Komise 1999/21/ES ze dne 25. března 1999 o dietních potravinách pro zvláštní léčebné účely (Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 29), ve znění opravy v Úř. věst. L 2, 5.1.2000, s. 79."Článek 2Znění směrnice 1999/21/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. února 2001 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody [3].Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 31. ledna 2001.Za Smíšený výbor EHPpředsedaP. Westerlund[1] Úř. věst. L 315, 14.12.2000, s. 11.[2] Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 29; oprava: Úř. věst. L 2, 5.1.2000, s. 79.[3] Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.--------------------------------------------------


text:
 16.11.2020
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 383/3
 DOHODA VE FORMĚ VÝMĚNY DOPISŮ MEZI EVROPSKOU UNIÍ A MAURITÁNSKOU ISLÁMSKOU REPUBLIKOU O PRODLOUŽENÍ PLATNOSTI PROTOKOLU, KTERÝM SE STANOVÍ RYBOLOVNÁ PRÁVA A FINANČNÍ PŘÍSPĚVEK PODLE DOHODY MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A MAURITÁNSKOU ISLÁMSKOU REPUBLIKOU O PARTNERSTVÍ V ODVĚTVÍ RYBOLOVU, JEHOŽ PLATNOST KONČÍ DNE 15. LISTOPADU 2020
 A. Dopis Evropské unie
 Vážení pánové,
 mám tu čest potvrdit, že jsme se dohodli na následujících prozatímních opatřeních k zajištění druhého prodloužení platnosti stávajícího protokolu (16. listopadu 2015 – 15. listopadu 2019, který byl již prodloužen o jeden rok do 15. listopadu 2020 (1)) (dále jen „protokol“), kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Mauritánskou islámskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu, do dokončení jednání o obnovení dohody o partnerství a protokolu.
 V této souvislosti se Evropská unie a Mauritánská islámská republika dohodly takto:
 1.
 Od 16. listopadu 2020 nebo od jiného pozdějšího data po podpisu této výměny dopisů se ujednání platná v průběhu posledního roku platnosti protokolu prodlouží za stejných podmínek na dobu nejvýše jednoho roku.
 2.
 Finanční příspěvek Unie za přístup plavidel do mauritánských vod v rámci prodloužení odpovídá roční částce stanovené v článku 2 protokolu ve znění pozměněném smíšeným výborem ve dnech 15. a 16. listopadu 2016 (2). Tato platba se provede v jedné tranši nejpozději do tří měsíců ode dne zahájení prozatímního provádění této výměny dopisů.
 3.
 Výše odvětvové podpory související s touto dohodou o prodloužení činí 4,125 milionu EUR. Smíšený výbor zřízený článkem 10 dohody o partnerství v odvětví rybolovu schvaluje programování této částky v souladu s čl. 3 odst. 1 protokolu, a to nejpozději do dvou měsíců ode dne počátku provádění této výměny dopisů. Podmínky stanovené v článku 3 protokolu v souvislosti s prováděním a platbami odvětvové podpory se použijí obdobně.
 4.
 Pokud jednání o obnovení dohody o partnerství a jejího protokolu povedou k podpisu, na jehož základě dojde k jejich provádění před uplynutím jednoho roku stanoveného v bodě 1, budou platby finančního příspěvku uvedené v bodech 2 a 3 sníženy poměrným dílem. Odpovídající částka, která již byla zaplacena, bude odečtena od prvního finančního příspěvku podle nového protokolu.
 5.
 V průběhu období provádění této dohody o prodloužení jsou licence k rybolovu udělovány v mezích stanovených v protokolu za poplatky nebo zálohy odpovídající poplatkům nebo zálohám uvedeným v dodatku 1 k příloze 1 protokolu.
 6.
 Tato výměna dopisů se provádí prozatímně ode dne 16. listopadu 2020 nebo od jiného pozdějšího data po dni podpisu této výměny dopisů až do jejího vstupu v platnost. Vstupuje v platnost dnem, kdy si strany navzájem oznámí splnění postupů nezbytných k tomuto účelu.
 Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdili obdržení tohoto dopisu a Váš souhlas s jeho obsahem.
 Přijměte prosím, vážení pánové, ujištění o mé nejhlubší úctě.
 Za Evropskou unii
 B. Dopis Mauritánské islámské republiky
 Vážení pánové,
 mám tu čest potvrdit, že jsem obdržel Váš dopis z dnešního dne tohoto znění:
 „Vážení pánové,
 mám tu čest potvrdit, že jsme se dohodli na následujících prozatímních opatřeních k zajištění druhého prodloužení


text:
platnosti stávajícího protokolu (16. listopadu 2015 – 15. listopadu 2019, který byl již prodloužen o jeden rok do 15. listopadu 2020 (3)) (dále jen „protokol“), kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím a Mauritánskou islámskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu, do dokončení jednání o obnovení dohody o partnerství a protokolu.
 V této souvislosti se Evropská unie a Mauritánská islámská republika dohodly takto:
 1.
 Od 16. listopadu 2020 nebo od jiného pozdějšího data po podpisu této výměny dopisů se ujednání platná v průběhu posledního roku platnosti protokolu prodlouží za stejných podmínek na období nejvýše jednoho roku.
 2.
 Finanční příspěvek Unie za přístup plavidel do mauritánských vod v rámci prodloužení odpovídá roční částce stanovené v článku 2 protokolu ve znění pozměněném smíšeným výborem ve dnech 15. a 16. listopadu 2016 (4). Tato platba se provede v jedné tranši nejpozději do tří měsíců ode dne zahájení prozatímního provádění této výměny dopisů.
 3.
 Výše odvětvové podpory související s touto dohodou o prodloužení činí 4,125 milionu EUR. Smíšený výbor zřízený článkem 10 dohody o partnerství v odvětví rybolovu schvaluje programování této částky v souladu s čl. 3 odst. 1 protokolu, a to nejpozději do dvou měsíců ode dne počátku provádění této výměny dopisů. Podmínky stanovené v článku 3 protokolu v souvislosti s prováděním a platbami odvětvové podpory se použijí obdobně.
 4.
 Pokud jednání o obnovení dohody o partnerství a jejího protokolu povedou k podpisu, na jehož základě dojde k jejich provádění před uplynutím jednoho roku stanoveného v bodě 1 výše, budou platby finančního příspěvku uvedené v bodech 2 a 3 výše sníženy poměrným dílem. Odpovídající částka, která již byla zaplacena, bude odečtena od prvního finančního příspěvku podle nového protokolu.
 5.
 V průběhu období provádění této dohody o prodloužení jsou licence k rybolovu udělovány v mezích stanovených v protokolu za poplatky nebo zálohy odpovídající poplatkům nebo zálohám uvedeným v dodatku 1 k příloze 1 protokolu.
 6.
 Tato výměna dopisů se provádí prozatímně ode dne 16. listopadu 2020 nebo od jiného pozdějšího data po dni podpisu této výměny dopisů až do jejího vstupu v platnost. Vstupuje v platnost dnem, kdy si strany navzájem oznámí splnění postupů nezbytných k tomuto účelu.“
 Potvrzuji, že obsah Vašeho dopisu je pro mou vládu přijatelný.
 Váš dopis a tento dopis představují dohodu v souladu s Vaším návrhem.
 Přijměte prosím, vážení pánové, ujištění o mé nejhlubší úctě.
 Za vládu Mauritánské islámské republiky
 (1) Rozhodnutí Rady (EU) 2019/1918 ze dne 8. listopadu 2019 (Úř. věst. EU L 297I, 18.11.2019, s. 1).
 (2) Rozhodnutí Komise (EU) 2017/451 ze dne 14. března 2017 (Úř. věst. L EU 69, 15.3.2017, s. 34).
 (3) Rozhodnutí Rady (EU) 2019/1918 ze dne 8. listopadu 2019 (Úř. věst. EU L 297I, 18.11.2019, s. 1).
 (4) Rozhodnutí Komise (EU) 2017/451 ze dne 14. března 2017, Úř. věst. EU L 69, 15.3.2017, s. 34.


text:
 3.12.2013
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 322/2
 PROTOKOL
 k Dohodě o spolupráci a celní unii mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Republikou San Marino na straně druhé, s ohledem na účast Chorvatské republiky, jakožto smluvní strany, v důsledku jejího přistoupení k Evropské unii
 BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 BULHARSKÁ REPUBLIKA,
 ČESKÁ REPUBLIKA,
 DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,
 ESTONSKÁ REPUBLIKA,
 IRSKO,
 ŘECKÁ REPUBLIKA,
 ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,
 CHORVATSKÁ REPUBLIKA,
 ITALSKÁ REPUBLIKA,
 KYPERSKÁ REPUBLIKA,
 LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,
 LITEVSKÁ REPUBLIKA,
 LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,
 MAĎARSKO,
 MALTA,
 NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 RAKOUSKÁ REPUBLIKA,
 POLSKÁ REPUBLIKA,
 PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,
 RUMUNSKO,
 REPUBLIKA SLOVINSKO,
 SLOVENSKÁ REPUBLIKA,
 FINSKÁ REPUBLIKA,
 ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ A
 SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,
 dále jen „členské státy“,
 a
 EVROPSKÁ UNIE
 na jedné straně
 a
 REPUBLIKA SAN MARINO
 na straně druhé,
 s ohledem na Dohodu o spolupráci a celní unii mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Republikou San Marino na straně druhé ze dne 16. prosince 1991 (dále jen „dohoda“), jež vstoupila v platnost dnem 1. dubna 2002,
 s ohledem na přistoupení Chorvatska k Evropské unii dne 1. července 2013,
 vzhledem k tomu, že Chorvatsko se má stát smluvní stranou dohody,
 SE DOHODLY TAKTO:
 Článek 1
 Chorvatská republika přistupuje jakožto smluvní strana k dohodě.
 Článek 2
 Tento protokol tvoří nedílnou součást dohody.
 Článek 3
 1. Protokol schválí smluvní strany v souladu se svými příslušnými postupy.
 2. Strany si navzájem oznámí dokončení těchto postupů. Listiny o schválení budou uloženy u Generálního sekretariátu Rady Evropské unie.
 Článek 4
 Tento protokol vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni uložení poslední listiny o schválení.
 Článek 5
 Tento protokol se prozatímně provádí ode dne 1. července 2013.
 Článek 6
 Znění dohody a prohlášení k ní připojených jsou vypracována v chorvatském jazyce (1). Mají stejnou platnost jako znění v jiných jazycích, v nichž jsou dohoda a prohlášení k ní připojená vyhotoveny.
 Článek 7
 Tento protokol je sepsán ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 Съставено в Брюксел на двадесет и девети октомври две хиляди и тринадесета година.
 Hecho en Bruselas, el veintinueve de octubre de dos mil trece.
 V Bruselu dne dvacátého devátého října dva tisíce třináct.
 Udfærdiget i Bruxelles den niogtyvende oktober to tusind og tretten.
 Geschehen zu Brüssel am neunundzwanzigsten Oktober zweitausenddreizehn.
 Kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta oktoobrikuu kahekümne üheksandal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκατρία.
 Done at Brussels on the twenty-ninth day of October in the year two thousand and thirteen.
 Fait à Bruxelles, le vingt-neuf octobre deux mille treize.
 Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset devetog listopada dvije tisuće trinaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì ventinove ottobre duemilatredici.
 Briselē, divi tūkstoši trīspadsmitā gada divdesmit devītajā oktobrī.
 Priimta du tūkstančiai tryliktų metų spalio dvidešimt devintą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenharmadik év október havának huszonkilencedik napján.
 Magħmul fi Brussell, fid-disgħa u għoxrin jum ta’ Ottubru tas-sena elfejn u tlettax.
 Gedaan


text:
te Brussel, de negenentwintigste oktober tweeduizend dertien.
 Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego dziewiątego października roku dwa tysiące trzynastego.
 Feito em Bruxelas, em vinte e nove de outubro de dois mil e treze.
 Întocmit la Bruxelles la douăzeci și nouă octombrie două mii treisprezece.
 V Bruseli dvadsiateho deviateho októbra dvetisíctrinásť.
 V Bruslju, dne devetindvajsetega oktobra leta dva tisoč trinajst.
 Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäyhdeksäntenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakolmetoista.
 Som skedde i Bryssel den tjugonionde oktober tjugohundratretton.
 За държавите-членки
 Por los Estados miembros
 Za členské státy
 For medlemsstaterne
 Für die Mitgliedstaaten
 Liikmesriikide nimel
 Για τα κράτη μέλη
 For the Member States
 Pour les États membres
 Za države članice
 Per gli Stati membri
 Dalībvalstu vārdā –
 Valstybių narių vardu
 A tagállamok részéről
 Għall-Istati Membri
 Voor de lidstaten
 W imieniu Państw Członkowskich
 Pelos Estados-Membros
 Pentru statele membre
 Za členské štáty
 Za države članice
 Jäsenvaltioiden puolesta
 För medlemsstaterna
 За Европейския съюз
 Por la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sajungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Република Сан Маρино
 Por la República de San Marino
 Za Republiku San Marino
 For Republikken San Marino
 Für die Republik San Marino
 San Marino Vabariigi nimel
 Για τη Δημοκρατία του Αγίου Mαρίνου
 For the Republic of San Marino
 Pour la République de Saint-Marin
 Za Republiku San Marino
 Per la Repubblica di San Marino
 Sanmarīno Republikas vārdā –
 San Marino Respublikos vardu
 A San Marino Köztársaság részéről
 Għar-Repubblika ta' San Marino
 Voor de Republiek San Marino
 W imieniu Republiki San Marino
 Pela República de São Marino
 Pentru Republica San Marino
 Za Sanmarínsku republiku
 Za Republiko San Marino
 San Marinon tasavallan puolesta
 För Republiken San Marino
 (1) Chorvatské znění dohody a prohlášení k ní připojených je zveřejněno ve zvláštním vydání Úředního věstníku, 2013, kapitola 2, svazek 17, strana 111.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21996D0919(07)
 Úřední věstník L 237 , 19/09/1996 S. 0046 - 0046
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 37/96ze dne 5. června 1996,kterým se mění příloha XX (Životní prostředí) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k tomu, že příloha XX Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 75/95 ze dne 15. prosince 1995 [1];vzhledem k tomu, že rozhodnutí Komise 96/13/ES ze dne 15. prosince 1995, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství barvám a lakům určeným k použití v uzavřených prostorách [2], by mělo být začleněno do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V příloze XX Dohody se za bod 2eg (rozhodnutí Komise 95/533/ES) vkládá nový bod, který zní:"2eh. 396 D 0013: Rozhodnutí Komise 96/13/ES ze dne 26. listopadu 1996, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství barvám a lakům určeným k použití v uzavřených prostorách (Úř. věst. L 4, 6.1.1996, s. 8)."Článek 2Znění rozhodnutí 96/13/ES v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 6. června 1996 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 5. června 1996.Za Smíšený výbor EHPpředsedaP. Benavides[1] Úř. věst. L 57, 7.3.1996, s. 41.[2] Úř. věst. L 4, 6.1.1996, s. 8.--------------------------------------------------


text:
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 202/290
 PROTOKOL (č. 19)
 O SCHENGENSKÉM ACQUIS ZAČLENĚNÉM DO RÁMCE EVROPSKÉ UNIE
 VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,
 BEROUCE NA VĚDOMÍ, že dohody podepsané některými členskými státy Evropské unie dne 14. června 1985 a dne 19. června 1990 v Schengenu o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, na ně navazující dohody a na jejich základě přijaté předpisy byly začleněny do rámce Evropské unie Amsterodamskou smlouvou ze dne 2. října 1997,
 PŘEJÍCE SI zachovat schengenské acquis, jak se vyvinulo od vstupu Amsterodamské smlouvy v platnost, a toto acquis rozvíjet, aby se přispělo k dosažení cíle poskytnout občanům Unie prostor svobody, bezpečnosti a práva bez vnitřních hranic,
 BEROUCE V ÚVAHU zvláštní postavení Dánska,
 BEROUCE V ÚVAHU to, že se na Irsko a Spojené království Velké Británie a Severního Irska některá ustanovení schengenského acquis nevztahují; že je však třeba těmto členským státům umožnit, aby ostatní ustanovení tohoto acquis plně nebo částečně převzaly,
 UZNÁVAJÍCE, že je proto nutné využít ustanovení Smluv o užší spolupráci mezi některými členskými státy,
 BEROUCE V ÚVAHU to, že je třeba zachovat zvláštní vztah s Islandskou republikou a Norským královstvím, kdy jsou oba tyto státy vázány ustanoveními o Severské pasové unii společně se severskými členskými státy Evropské unie,
 SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie:
 Článek 1
 Belgické království, Bulharská republika, Česká republika, Dánské království, Spolková republika Německo, Estonská republika, Řecká republika, Španělské království, Francouzská republika, Italská republika, Kyperská republika, Lotyšská republika, Litevská republika, Lucemburské velkovévodství, Maďarská republika, Republika Malta, Nizozemské království, Rakouská republika, Polská republika, Portugalská republika, Rumunsko, Republika Slovinsko, Slovenská republika, Finská republika a Švédské království jsou zmocněny mezi sebou navázat posílenou spolupráci v oblastech, na něž se vztahují ustanovení vymezená Radou, jež tvoří „schengenské acquis“ (1). Tato spolupráce se uskutečňuje v institucionálním a právním rámci Evropské unie, při dodržování příslušných ustanovení Smluv.
 Článek 2
 Schengenské acquis se vztahuje na členské státy uvedené v článku 1, aniž je dotčen článek 3 aktu o přistoupení ze dne 16. dubna 2003 a článek 4 aktu o přistoupení ze dne 25. dubna 2005 (2). Rada nahrazuje výkonný výbor zřízený schengenskými dohodami.
 Článek 3
 Účast Dánska na přijímaní opatření představujících rozvoj schengenského acquis, jakož i provádění těchto opatření a jejich použití na Dánsko, se řídí příslušnými ustanoveními Protokolu o postavení Dánska.
 Článek 4
 Irsko a Spojené království Velké Británie a Severního Irska mohou kdykoli požádat, aby se na ně vztahovala některá nebo veškerá ustanovení schengenského acquis.
 Rada o takové žádosti rozhoduje jednomyslností svých členů uvedených v článku 1 a zástupce vlády dotyčného státu.
 Článek 5
 1. Návrhy a podněty navazující na schengenské acquis podléhají příslušným ustanovením Smluv.
 Pokud Irsko nebo Spojené království v přiměřené lhůtě písemně neoznámí Radě, že se chtějí účastnit, považuje se v této souvislosti povolení podle článku 329 Smlouvy o fungování Evropské unie za udělené členským státům uvedeným v článku 1 a rovněž Irsku nebo Spojenému království, hodlá-li se některá z těchto zemí účastnit spolupráce v dotyčných oblastech.
 2. Pokud se má


text:
v souladu s rozhodnutím podle článku 4 za to, že Irsko nebo Spojené království učinily oznámení, mohou nicméně tyto země písemně oznámit Radě do tří měsíců, že si nepřejí se těchto návrhů nebo podnětů účastnit. V takovém případě se Irsko ani Spojené království jejich přijímání neúčastní. Ode dne tohoto oznámení se postup pro přijímání opatření navazujících na schengenské acquis pozastaví až do ukončení postupu uvedeného v odstavci 3 nebo 4 nebo až do doby, kdy je uvedené oznámení kdykoli v průběhu tohoto postupu staženo.
 3. Na členský stát, který učinil oznámení podle odstavce 2, se ode dne vstupu navrhovaného opatření v platnost přestávají vztahovat všechna rozhodnutí přijatá Radou podle článku 4, a to v rozsahu, jejž Rada považuje za nezbytný, a za podmínek stanovených rozhodnutím Rady přijatým na návrh Komise kvalifikovanou většinou. Toto rozhodnutí se přijme podle těchto kritérií: Rada usiluje o zachování co největší míry účasti dotyčného členského státu, aniž by došlo k vážnému narušení praktické funkčnosti jednotlivých částí schengenského acquis, a současně respektuje jejich soudržnost. Komise předloží svůj návrh co nejdříve po oznámení podle odstavce 2. Rada rozhodne do čtyř měsíců od předložení návrhu Komise, v případě potřeby po konání dvou návazných zasedání.
 4. Pokud do konce doby čtyř měsíců Rada nepřijme rozhodnutí, může členský stát bez dalšího prodlení požádat, aby se návrhem zabývala Evropská rada. V takovém případě přijme Evropská rada na svém příštím zasedání na návrh Komise kvalifikovanou většinou rozhodnutí v souladu s kritérii uvedenými v odstavci 3.
 5. Pokud do ukončení postupu podle odstavců 3 nebo 4 Rada nebo případně Evropská rada nepřijmou rozhodnutí, pozastavení postupu pro přijímání opatření navazujícího na schengenské acquis se ukončí. Pokud je uvedené opatření následně přijato, přestávají se všechna rozhodnutí přijatá Radou podle článku 4 ode dne vstupu opatření v platnost vztahovat na dotyčný členský stát v rozsahu a za podmínek stanovených Komisí, ledaže uvedený členský stát své oznámení podle odstavce 2 před přijetím opatření stáhl. Komise rozhodne nejpozději ke dni tohoto přijetí. Při přijímání rozhodnutí Komise dodržuje kritéria uvedená v odstavci 3.
 Článek 6
 Islandská republika a Norské království se přidružují k provádění schengenského acquis a k jeho dalšímu rozvoji. Příslušné postupy budou stanoveny v dohodě, kterou s těmito státy uzavře Rada rozhodující jednomyslností členských států uvedených v článku 1. Součástí této dohody jsou ustanovení o příspěvku Islandu a Norska na finanční důsledky provádění tohoto protokolu.
 Rada uzavře jednomyslným rozhodnutím s Islandem a Norskem zvláštní dohodu, kterou se mezi Irskem a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na jedné straně a Islandem a Norskem na straně druhé stanoví práva a povinnosti v oblastech, ve kterých pro tyto státy platí schengenské acquis.
 Článek 7
 Při jednání o přijímání nových členských států do Evropské unie platí schengenské acquis a další opatření, která v jeho rámci přijaly orgány, za acquis, které musí všichni kandidáti na přijetí převzít v plném rozsahu.
 (1) V souladu s aktem o přistoupení ze dne 9. prosince 2011 se od té doby stala členem Evropské unie Chorvatská republika.
 (2) Tímto ustanovení rovněž není dotčen článek 4 aktu


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21994D0330(01)
 Úřední věstník L 085 , 30/03/1994 S. 0060 - 0063 Finské zvláštní vydání: Kapitola 2 Svazek 14 S. 0003 Švédské zvláštní vydání: Kapitola 2 Svazek 14 S. 0003
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 1/94ze dne 8. února 1994,kterým se přijímá jednací řád Smíšeného výboru EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na čl. 92 odst. 3 této dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 11. Smluvní strany určí své zástupce ve Smíšeném výboru EHP. Člen Smíšeného výboru EHP, který se nemůže zúčastnit schůze, se může nechat zastoupit.2. Zástupce smluvních stran mohou doprovázet úředníci, kteří jsou jim nápomocni. Smíšený výbor EHP může stanovit počet těchto úředníků.3. Zástupce Kontrolního úřadu ESVO je přizván, aby se účastnil schůzí Smíšeného výboru jako pozorovatel. Smíšený výbor EHP však může rozhodnout, že věc projedná bez účasti zástupce Kontrolního úřadu ESVO.Zástupce Evropské investiční banky je přizván, aby se účastnil schůzí Smíšeného výboru jako pozorovatel, v souladu s článkem 6 protokolu 38 k Dohodě.Smíšený výbor EHP může rozhodnout, že na své schůze připustí jiné osoby jako pozorovatele.4. Schůze Smíšeného výboru EHP jsou neveřejné, pokud Smíšený výbor nerozhodne jinak.Článek 2Žádost o svolání schůze zašle smluvní strana předsedovi. Předseda svolá schůzi Smíšeného výboru EHP neprodleně, v naléhavých případech do pěti dnů od obdržení žádosti o svolání schůze, pokud není se žádající smluvní stranou dohodnuto jinak.Článek 31. Předseda připraví pro každou schůzi předběžný pořad jednání. Pozvánka na schůzi a předběžný pořad jednání se doručí adresátům uvedeným v článku 12 nejpozději sedm dnů před schůzí. Předběžný pořad jednání doprovázejí veškeré potřebné pracovní dokumenty.2. Lhůta stanovená v odstavci 1 se nepoužije, pokud jde o naléhavé schůze svolávané podle článku 2.3. Na začátku každé chůze přijme Smíšený výbor EHP pořad jednání. Smíšený výbor EHP může rozhodnout, že na pořad jednání zahrne bod, který není na předběžném pořadu jednání. Bod, kvůli kterému bylo vyžadováno svolání schůze v souladu s článkem 2, se zahrne na pořad jednání.Článek 4Rozhodnutí o naléhavých záležitostech lze s výhradou dohody smluvních stran přijímat písemným postupem.Článek 51. Návrh zápisu z každé schůze Smíšeného výboru EHP se vypracuje do tří dnů a za jeho vypracování odpovídá předseda.2. Zápis zpravidla uvádí u každého bodu pořadu jednání:- dokumenty předložené Smíšenému výboru EHP,- prohlášení, o jejichž zápis požádala smluvní strana,- přijatá rozhodnutí, dohodnutá prohlášení a závěry přijaté Smíšeným výborem EHP.3. Znění rozhodnutí přijatých Smíšeným výborem EHP se přiloží k zápisu.4. Návrh zápisu se předloží Smíšenému výboru EHP ke schválení.5. Schválený zápis podepíše předseda úřadující v době schvalování a dva tajemníci a zašle se adresátům uvedeným v článku 12.Článek 61. Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP, kterými se mění přílohy Dohody nebo protokoly k Dohodě, se přijímají v jazycích Dohody. Tato rozhodnutí mají stejnou platnost ve všech uvedených jazycích.2. Znění aktů Společenství, které mají být začleněny do příloh Dohody v souladu s čl. 102 odst. 1, mají stejnou platnost v jazyce anglickém, dánském, francouzském, italském, německém, nizozemském, řeckém, portugalském a španělském, jak jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropských společenství.


text: Vypracují se v jazycích finském, islandském, norském a švédském a Smíšený výbor EHP je ověří společně s odpovídajícími rozhodnutími uvedenými v odstavci 1.Článek 7Rozhodnutí přijatá Smíšeným výborem EHP podepíše předseda úřadující v době přijetí a dva tajemníci Smíšeného výborem EHP.Článek 81. Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP mají název "Rozhodnutí", po kterém následuje číslo, den přijetí a uvedení předmětu.2. Rozhodnutí jsou rozčleněna do článků.3. Každé rozhodnutí začíná preambulí a končí slovy "V ... dne ...", přičemž dnem se rozumí den, kdy rozhodnutí přijal Smíšený výbor EHP.4. Aniž jsou dotčeny postupy stanovené v článku 103 Dohody, obsahují rozhodnutí den svého vstupu v platnost.Článek 9Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP, kterými se mění příloha Dohody nebo protokol 47 k Dohodě, se přijímají samostatně pro každý jednotlivý akt Společenství, který má být začleněn do Dohody, není-li dohodnuto jinak.Článek 10Opisy všech rozhodnutí předá předseda všem adresátům uvedeným v článku 12.Článek 111. Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP, kterými se mění přílohy Dohody nebo protokoly k Dohodě, se zveřejňují v jazyce anglickém, dánském, francouzském, italském, německém, nizozemském, řeckém, portugalském a španělském v oddíle EHP Úředního věstníku Evropských společenství a ve jazyce finském, islandském, norském a švédském v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.2. Smíšený výbor EHP rozhodne, zda se zveřejní jiná rozhodnutí.Článek 121. Veškerá sdělení předsedy v souladu s tímto jednacím řádem se zasílají Komisi ES, stálým zastoupením členských států u Evropských společenství a misím států ESVO u Evropských společenství.2. Korespondence Smíšenému výboru EHP se adresuje jeho předsedovi.Článek 131. Během informačního a konzultačního procesu sděluje Komise ES významné informace státům ESVO.2. Dotčené státy ESVO uvědomí ostatní smluvní strany ve Smíšeném výboru EHP co nejdříve po obdržení každého návrhu uvedeného v čl. 99 odst. 2 Dohody, pokud se na nový legislativní akt má pravděpodobně použít postup podle článku 103 Dohody.Článek 14Jakmile Společenství přijme nový legislativní akt ve věci upravované Dohodou, okamžitě předá státům ESVO konečné znění aktu a požádá předsedu, aby jej zanesl na pořad jednání následující schůze Smíšeného výboru EHP s cílem jeho začlenění do Dohody. Den této schůze se považuje za den předložení věci Smíšenému výboru EHP ve smyslu čl. 102 odst. 4 Dohody.Článek 151. Smíšenému výboru EHP je nápomocno pět stálých podvýborů příslušných proa) volný pohyb zboží, hospodářskou soutěž, státní podporu, státní monopoly obchodní povahy, duševní vlastnictví a veřejné zakázky;b) volný pohyb kapitálu a služeb;c) volný pohyb osob;d) doprovodné a horizontální politiky jako např. výzkum a vývoj, sociální politika, životní prostředí, statistika, ochrana spotřebitele, malé a střední podniky, cestovní ruch, audiovizuální odvětví a civilní ochrana;e) právní a institucionální záležitosti.2. Podvýbory uvedené v odstavci 1 připravují rozhodnutí, která má přijmout Smíšený výbor EHP. Vykonávají veškeré další úkoly, které jim svěří Smíšený výbor EHP.3. V těchto podvýborech probíhají konzultace, pokud smluvní strana nepožádá o konzultace ve Smíšeném výboru EHP.4. Podvýbory podávají zprávy Smíšenému výboru EHP.Článek 161. Podvýbory se skládají ze zástupců smluvních stran.2. V předsednictví podvýborů se každých šest měsíců střídá zástupce Komise ES a zástupce jednoho ze států ESVO.Článek 171. Smíšený výbor EHP může rozhodnout, že vytvoří pracovní skupiny pro jednotlivé úkoly. Pracovní skupina podává zprávu podvýboru uvedenému v čl.


text: 15 odst. 1, ke kterému je Smíšeným výborem EHP přidělena.2. Článek 16 se použije obdobně.Článek 18Veškerý sekretariát pro Smíšený výbor EHP, podvýbory a pracovní skupiny zajišťuje úřadující předseda.Článek 19Jeden úředník Komise ES a jeden úředník jmenovaný státy ESVO vykonávají společně funkce tajemníků Smíšeného výboru EHP. Tajemníky jmenuje rozhodnutím Smíšený výbor EHP.Článek 20Aniž jsou dotčeny jiné použitelné předpisy, vztahuje se na jednání Smíšeného výboru EHP úřední tajemství, nerozhodne-li Smíšený výbor EHP.Článek 211. Smíšený výbor EHP schválí výroční zprávu stanovenou v čl. 94 odst. 4 Dohody do dne 1. července každého roku.2. Výroční zprávu připravují střídavě Komise ES a státy ESVO. Předkládá se Smíšenému výboru EHP do 1. dubna.3. Výroční zpráva se zveřejní.Článek 22Seznam rozhodnutí Soudního dvora Evropských společenství a Soudního dvora ESVO, který byl předán v souladu s čl. 105 odst. 2 Dohody, se zašle adresátům uvedeným v článku 12 společně s pozvánkou na následující schůzi Smíšeného výboru EHP a jejím předběžným pořadem jednání. Seznam se pro informaci připojí k zápisu ze schůze.Článek 23Pro případ sporu týkajícího se výkladu nebo uplatňování Dohody se dnem předložení Smíšenému výboru EHPve smyslu čl. 111 odst. 3 první věty a čl. 111 odst. 4 první věty rozumí den schůze Smíšeného výboru EHP, kde byl spor poprvé zařazen na pořad jednání z podnětu Společenství nebo státu ESVO.Článek 241. Smíšený výbor EHP do konce roku 1994 rozhodne o sedmi osobách, které mají být zapsány na seznam rozhodců stanovený v protokolu 33 k Dohodě.2. Seznam rozhodců se každý třetí rok přezkoumá.Článek 25Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.Článek 26Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 8. února 1994.Za Smíšený výbor EHPpředsedaN. van der Pas--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22005A0803(01)
 Dohoda mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o účasti Chilské republiky na vojenské operaci Evropské unie pro řešení krize v Bosně a Hercegovině (operace ALTHEA) – Prohlášení
 Official Journal L 202 , 03/08/2005 P. 0040 - 0043
 Dohodamezi Evropskou unií a Chilskou republikou o účasti Chilské republiky na vojenské operaci Evropské unie pro řešení krize v Bosně a Hercegovině (operace ALTHEA)EVROPSKÁ UNIE (EU)na straně jedné aCHILSKÁ REPUBLIKAna straně druhé,dále jen "strany",BEROUCE NA VĚDOMÍ:- přijetí rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1575 (2004) ze dne 22. listopadu 2004 o vytvoření EUFOR,- přijetí společné akce Rady Evropské unie 2004/570/SZBP ze dne 12. července 2004 o vojenské operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině [1],- pozvání Chilské republiky k účasti na operaci vedené EU,- úspěšné dokončení procesu vytvoření sil a doporučení velitele operace EU a Vojenského výboru EU schválit účast ozbrojených sil Chilské republiky na operaci vedené EU,- rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru BiH/1/2004 ze dne 21. září 2004 [2] o přijetí příspěvku Chilské republiky na vojenskou operaci EU v Bosně a Hercegovině,- rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru BiH/3/2004 ze dne 29. září 2004 [3] o zřízení Výboru přispěvatelů na vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině,SE DOHODLY TAKTO:Článek 1Účast na operaci1. Chilská republika se přidruží ke společné akci 2004/570/SZBP ze dne 12. července 2004 o vojenské operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině a k jakékoli společné akci nebo rozhodnutí, kterými Rada Evropské unie rozhodne o prodloužení vojenské operace EU pro řešení krize, v souladu s ustanoveními této dohody a veškerými nutnými prováděcími opatřeními.2. Příspěvkem Chilské republiky k vojenské operaci EU pro řešení krize není dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie.3. Chilská republika zajistí, aby její síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize plnily své poslání v souladu- se společnou akcí 2004/570/SZBP a případnými následnými změnami,- s operačním plánem,- s prováděcími opatřeními.4. Síly a personál vyslaný do operace Chilskou republikou plní své úkoly a jedná pouze v zájmu vojenské operace EU pro řešení krize, aniž je dotčen čl. 4 odst. 1.5. Chilská republika včas informuje velitele operace EU o jakékoli změně své účasti na operaci.Článek 2Postavení sil1. Postavení sil a personálu přidělených Chilskou republikou v rámci vojenské operace EU pro řešení krize se řídí podle ustanovení obsažených v odstavci 12 rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1575 (2004) ze dne 22. listopadu 2004.2. Postavení sil a personálu přidělených k velitelství nebo k velitelským složkám umístěným mimo Bosnu a Hercegovinu se řídí ujednáním mezi velitelstvím a dotyčnými velitelskými složkami a Chilskou republikou.3. Aniž je dotčena dohoda o postavení sil podle odstavce 1, vykonává Chilská republika soudní pravomoc nad svými silami a personálem, které se účastní vojenské operace EU pro řešení krize.4. Chilská republika vyřizuje veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na vojenské operaci EU pro řešení krize, které některý z členů jejích sil či personálu vznese nebo které se ho týkají. Chilská republika je příslušná pro zahájení každého řízení, zejména soudního nebo kárného, proti kterémukoli členu svých sil či personálu, v souladu se


text: svými právními a správními předpisy.5. Chilská republika se zavazuje učinit prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoli státu, který se účastní vojenské operace EU pro řešení krize, a učinit tak při podpisu této dohody.6. Evropská unie se zavazuje zajistit, že její členské státy učiní prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody v souvislosti s účastí Chilské republiky na vojenské operaci EU pro řešení krize, a učinit tak při podpisu této dohody.Článek 3Utajované informace1. Chilská republika přijme vhodná opatření k zajištění ochrany utajovaných informací EU v souladu s bezpečnostními předpisy Rady Evropské unie, které jsou obsaženy v rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001 [4], jakož i dalšími pokyny vydanými příslušnými orgány, včetně velitele operace EU.2. Pokud EU a Chilská republika uzavřely dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací, použijí se ustanovení takové dohody v rámci vojenské operace EU pro řešení krize.Článek 4Linie velení1. Všechny síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize zůstávají zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.2. Vnitrostátní orgány odevzdají operativní a taktické velení nebo řízení svých sil a personálu veliteli operace EU. Velitel operace EU je oprávněn přenášet svoji pravomoc.3. Chilská republika má ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.4. Po konzultacích s Chilskou republikou může velitel operace EU kdykoli požádat o zrušení příspěvku Chilské republiky.5. Chilská republika jmenuje vysokého vojenského zástupce jako zástupce svého národního kontingentu ve vojenské operaci EU pro řešení krize. Vysoký vojenský zástupce konzultuje s velitelem sil EU všechny záležitosti, které mají vliv na operaci, a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.Článek 5Finanční hlediska1. Chilská republika nese veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě nákladů, které jsou předmětem společného financování, jak je stanoveno v právních nástrojích podle čl. 1 odst. 1 této dohody a v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP ze dne 23. února 2004 o zavedení mechanismu pro správu financování společných nákladů na operace EU v souvislosti s vojenstvím nebo obranou [5].2. V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám ze státu nebo států, v nichž se operace uskutečňuje, zaplatí Chilská republika, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v ustanoveních o postavení sil podle čl. 2 odst. 1 této dohody.Článek 6Prováděcí opatření k dohoděGenerální tajemník Rady Evropské unie/vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a odpovídající orgány Chilské republiky uzavřou veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody.Článek 7Neplnění závazkůPokud jedna ze stran neplní své závazky stanovené v předchozích článcích, druhá strana má právo ukončit tuto dohodu výpovědí s měsíční výpovědní lhůtou.Článek 8Řešení sporůSpory o výklad nebo použití této smlouvy se řeší mezi stranami diplomatickou cestou.Článek 9Vstup v platnost1. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.2. Tato dohoda zůstává v platnosti po dobu trvání příspěvku Chilské republiky k operaci.V Bruselu dne 25. července 2005 v jazyce anglickém ve čtyřech vyhotoveních.Za Evropskou uniiZa Chilskou


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 42001A1121(01)
 Úřední věstník 326 , 21/11/2001 S. 0002 - 0008
 Protokolk Úmluvě o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie, vypracovaný Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy o Evropské uniiVYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY tohoto protokolu, členské státy Evropské unie,S ODVOLÁNÍM na akt Rady ze dne 16. října 2001, kterým se vypracovává protokol k Úmluvě o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie,VZHLEDEM k závěrům přijatým na zasedání Evropské rady v Tampere ve dnech 15. a 16. října 1999 a vzhledem k nutnosti jejich neprodleného provedení s cílem dosáhnout vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva,S PŘIHLÉDNUTÍM k doporučením odborníků předloženým v rámci zpráv o vzájemném posuzování, provedených na základě společné akce Rady 97/827/SVV ze dne 5. prosince 1997 o vytvoření mechanismu pro hodnocení použití a provedení mezinárodních závazků v boji s organizovanou trestnou činností na vnitrostátní úrovni [1],PŘESVĚDČENY o nutnosti dodatečných opatření v oblasti vzájemné pomoci v trestních věcech za účelem boje s trestnou činností, zejména organizovaným zločinem, praním peněz a finanční trestnou činností,SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH, která se připojují k Úmluvě o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie ze dne 29. května 2000 [2] (dále jen "úmluva o vzájemné pomoci z roku 2000"), a která jsou nedílnou součástí uvedené úmluvy:Článek 1Žádost o informace o bankovních účtech1. Každý členský stát přijme za podmínek stanovených v tomto článku nezbytná opatření, aby bylo možné na žádost jiného členského státu zjistit, zda fyzická nebo právnická osoba, proti níž je vedeno vyšetřování, má nebo kontroluje jeden nebo více bankovních účtů jakéhokoli druhu v jakékoli bance na jeho území, a pokud ano, poskytnout všechny informace ke zjištěným účtům.Na žádost a za předpokladu, že informace mohou být poskytnuty v přiměřené lhůtě, vztahují se tyto informace též na účty, ke kterým má osoba, proti níž je vedeno řízení, podpisové právo.2. Povinnost uložená tímto článkem platí pouze tehdy, pokud banka, u které je účet veden, těmito informacemi disponuje.3. Povinnost uložená tímto článkem platí pouze tehdy, pokud se vyšetřování týká:- trestného činu, za který hrozí trest odnětí svobody nebo ochranné opatření omezující svobodu s horní hranicí nejméně čtyř let v dožadujícím státě a nejméně dvou let v dožádaném státě, nebo- trestného činu uvedeného v článku 2 úmluvy z roku 1995 o zřízení Evropského policejního úřadu (dále jen "úmluva o Europolu") nebo v příloze k uvedené úmluvě v platném znění nebo- trestného činu uvedeného v úmluvě z roku 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství nebo v jejím protokolu z roku 1996 nebo v jejím druhém protokolu z roku 1997, pokud nespadá pod úmluvu o Europolu.4. Dožadující orgán v žádosti uvede- proč považuje požadované informace za důležité pro vyšetřování trestného činu,- z jakých důvodů předpokládá, že banky v dožádaném členském státě vedou daný účet, a pokud je to možné, kterých bank se to může týkat,- informace, které má k dispozici a které by mohly usnadnit vyřízení žádosti.5. Členské státy mohou podmínit vyřízení žádosti podle tohoto článku stejnými podmínkami, jaké platí pro žádosti o prohlídku nebo


text: zajištění.6. Rada může na základě čl. 34 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské unii rozhodnout o rozšíření oblasti působnosti uvedené v odstavci 3.Článek 2Žádost o informace o bankovních operacích1. Na žádost dožadujícího státu předá dožádaný stát údaje o určených bankovních účtech a o bankovních operacích provedených během určeného časového období v souvislosti s jedním nebo více bankovními účty uvedenými v žádosti, včetně údajů o veškerých účtech, ze kterých a na které jsou operace prováděny.2. Povinnost uložená tímto článkem platí pouze tehdy, pokud banka, u které je účet veden, těmito informacemi disponuje.3. Dožadující členský stát ve své žádosti uvede, proč považuje požadované informace za důležité pro vyšetřování trestného činu.4. Členské státy mohou podmínit vyřízení žádosti podle tohoto článku stejnými podmínkami, jaké platí pro žádosti o prohlídku nebo zajištění.Článek 3Žádost o sledování bankovních operací1. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby bylo možné na žádost jiného členského státu sledovat bankovní operace prováděné během určeného období v souvislosti s jedním nebo více bankovními účty uvedenými v žádosti a sdělit výsledky dožadujícímu členskému státu.2. Dožadující členský stát ve své žádosti uvede, proč považuje požadované informace za důležité pro vyšetřování trestného činu.3. O sledování rozhodují v každém jednotlivém případě příslušné orgány dožádaného členského státu při dodržení jeho vnitrostátních právních předpisů.4. Praktické podrobnosti sledování budou dohodnuty mezi příslušnými orgány dožadujícího a dožádaného členského státu.Článek 4DůvěrnostKaždý členský stát přijme nezbytná opatření k zajištění toho, aby banky neprozradily dotyčnému zákazníkovi banky nebo jiným třetím osobám, že dožadujícímu státu byly předány informace podle článků 1, 2 nebo 3 nebo že probíhá vyšetřování.Článek 5Informační povinnostPokud příslušný orgán dožádaného členského státu při vyřizování žádosti o vzájemnou pomoc usoudí, že by bylo vhodné provést vyšetřování, které nebylo zpočátku předvídáno nebo které nemohlo být v okamžiku žádosti určeno, uvědomí o tom ihned dožadující orgán s cílem umožnit mu přijetí dalších opatření.Článek 6Dodatečné žádosti o vzájemnou pomoc1. Pokud příslušný orgán dožadujícího členského státu podá žádost o vzájemnou pomoc doplňující dříve podanou žádost, nevyžaduje se poskytnutí informací, které byly poskytnuty již v původní žádosti. Dodatečná žádost musí obsahovat údaje nutné k identifikaci původní žádosti.2. Pokud se příslušný orgán žádající o vzájemnou pomoc podílí v souladu s platnými předpisy na vyřizování žádosti v dožádaném členském státě, může, aniž je dotčen čl. 6 odst. 3 úmluvy o vzájemné pomoci z roku 2000, během přítomnosti v dožádaném členském státě podat dodatečnou žádost přímo příslušnému orgánu tohoto státu.Článek 7Bankovní tajemstvíČlenský stát nesmí uplatnit bankovní tajemství jako důvod k odmítnutí spolupráce týkající se žádosti jiného členského státu o vzájemnou pomoc.Článek 8Daňové trestné činy1. Vzájemnou pomoc nelze odmítnout proto, že se žádost vztahuje na trestný čin, který je dožádaným členským státem považován za daňový trestný čin.2. Pokud členský stát podmíní vyřízení žádosti o prohlídku nebo zajištění tím, aby trestný čin, kterého se žádost týká, byl trestný také podle jeho právních předpisů, je tato podmínka s ohledem na trestné činy podle odstavce 1 splněna, když čin odpovídá trestnému činu stejné povahy podle jeho právních předpisů.Žádost nelze odmítnout s odůvodněním, že právní předpisy dožádaného členského státu neukládají stejný druh poplatků nebo daní


text: nebo neobsahují ustanovení o poplatcích, daních, clech či devizová ustanovení stejného druhu jako právní předpisy dožadujícího členského státu.3. Článek 50 úmluvy k provedení Schengenské dohody se zrušuje.Článek 9Politické trestné činy1. Pro účely vzájemné právní pomoci mezi členskými státy nesmí být žádný trestný čin považován dožádaným členským státem za politický trestný čin, za trestný čin pojící se s politickým trestným činem, nebo za politicky motivovaný trestný čin.2. Každý členský stát může při oznámení podle čl. 13 odst. 2 prohlásit, že použije odstavec 1 tohoto článku pouze v souvislostia) s trestnými činy podle článků 1 a 2 Evropské úmluvy o potlačování terorismu ze dne 27. ledna 1977 ab) s trestnými činy zločinného spolčení nebo účasti na zločinném spolčení, které odpovídají jednání popsanému v čl. 3 odst. 4 Úmluvy ze dne 27. září 1996 o vydávání osob mezi členskými státy Evropské unie, a které jsou zaměřeny na spáchání jednoho nebo několika trestných činů podle článků 1 a 2 Evropské úmluvy o potlačování terorismu.3. Výhrady podle článku 13 Evropské úmluvy o potlačování terorismu se pro vzájemnou právní pomoc mezi členskými státy nepoužijí.Článek 10Předávání zamítnutých žádostí Radě a účast Eurojustu1. Pokud je žádost zamítnuta na základě- čl. 2 písm. b) Evropské úmluvy o vzájemné pomoci nebo čl. 22 odst. 2 písm. b) Beneluxské smlouvy nebo- článku 51 úmluvy k provedení Schengenské dohody nebo článku 5 Evropské úmluvy o vzájemné pomoci nebo- čl. 1 odst. 5 nebo čl. 2 odst. 4 tohoto protokolu,a pokud dožadující členský stát na své žádosti trvá a nelze najít žádné řešení, předá dožádaný členský stát odůvodněné zamítavé rozhodnutí Radě pro informaci k případnému hodnocení fungování justiční spolupráce mezi členskými státy.2. Příslušné orgány dožadujícího členského státu mohou Eurojustu po jeho zřízení sdělit jakoukoli spornou otázku týkající se vyřizování žádosti ve vztahu k ustanovením uvedeným v odstavci 1, aby bylo umožněno praktické řešení v souladu s aktem o zřízení Eurojustu.Článek 11VýhradyVýhrady k tomuto protokolu jsou nepřípustné kromě výhrad podle čl. 9 odst. 2.Článek 12Územní působnostTento protokol se vztahuje na Gibraltar ode dne vstupu úmluvy o vzájemné pomoci z roku 2000 v platnost pro Gibraltar v souladu s článkem 26 uvedené úmluvy.Článek 13Vstup v platnost1. Tento protokol podléhá přijetí členskými státy v souladu s jejich ústavními pravidly.2. Členské státy oznámí generálnímu tajemníkovi Rady Evropské unie dokončení svých ústavních postupů vyžadovaných pro přijetí tohoto protokolu.3. Tento protokol vstupuje uplynutím 90 dní od oznámení podle odstavce 2 učiněného státem, který byl členem Evropské unie v době, kdy Rada přijala akt o vypracování tohoto protokolu, a který splní tuto formální náležitost jako osmý, v platnost pro těchto osm států. Pokud by však k tomuto dni ještě nevstoupila v platnost úmluva o vzájemné pomoci z roku 2000, vstupuje tento protokol v platnost dnem vstupu v platnost uvedené úmluvy.4. Každé oznámení podle odstavce 3 učiněné některým členským státem po vstupu tohoto protokolu v platnost má za následek, že 90 dnů po tomto oznámení vstoupí tento protokol v platnost mezi tímto členským státem a členskými státy, pro které již v platnost vstoupil.5. Než tento protokol vstoupí v platnost podle odstavce


text: 3, může každý členský stát při oznámení podle odstavce 2 nebo kdykoliv později prohlásit, že bude používat tento protokol ve vztazích s členskými státy, které učinily stejné prohlášení. Tato prohlášení nabývají účinku devadesátým dnem od jejich uložení.6. Bez ohledu na odstavce 3 až 5 budou vstup v platnost nebo použitelnost tohoto protokolu ve vztazích mezi dvěma členskými státy účinné teprve tehdy, až mezi těmito členskými státy vstoupí v platnost nebo se začne používat úmluva o vzájemné pomoci z roku 2000.7. Tento protokol se použije pro vzájemnou pomoc zahájenou po dni, kdy tento protokol vstoupí mezi dotyčnými členskými státy v platnost nebo od kterého je používán podle odstavce 5.Článek 14Přístup nových členských států1. Tento protokol je otevřen k přístupu každému státu, který se stane členem Evropské unie a které přistoupí k úmluvě o vzájemné pomoci z roku 2000.2. Znění tohoto protokolu vyhotovené Radou Evropské unie v jazyce přistupujícího členského státu je platné.3. Listiny o přístupu budou uloženy u depozitáře.4. Tento protokol vstupuje v platnost vůči každému přistupujícímu členskému státu uplynutím 90 dnů od uložení jeho listiny o přístupu nebo dnem vstupu tohoto protokolu v platnost, pokud nevstoupí v platnost dnem uplynutí uvedené devadesátidenní lhůty.5. Pokud tento protokol nevstoupí v platnost v době uložení listiny o přístupu, použije se na přistupující členské státy čl. 13 odst. 5.6. Bez ohledu na odstavce 4 a 5 budou vstup v platnost nebo používání tohoto protokolu s ohledem na přistupující členský stát účinné teprve tehdy, až pro tento stát vstoupí v platnost nebo se začne používat úmluva o vzájemné pomoci z roku 2000.Článek 15Postavení Islandu a NorskaČlánek 8 představuje opatření, která mění nebo se opírají o akty uvedené v příloze 1 dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [3] (dále jen "dohoda o přidružení").Článek 16Vstup v platnost pro Island a Norsko1. Aniž je dotčen článek 8 dohody o přidružení, vstupuje ustanovení uvedené v článku 15 v platnost pro Island a Norsko 90 dnů poté, co Rada a Komise obdrží podle čl. 8 odst. 2 dohody o přidružení informace o splnění jejich ústavních požadavků, v jejich vzájemných vztazích se všemi členskými státy, pro které již tento protokol vstoupil v platnost podle čl. 13 odst. 3 nebo 4.2. Vstup tohoto protokolu v platnost pro kterýkoliv členský stát po dni, kdy vstoupí ustanovení uvedené v článku 15 v platnost pro Island a Norsko, má za následek, že je toto ustanovení použitelné také na vzájemné vztahy mezi tímto členským státem a Islandem a mezi tímto členským státem a Norskem.3. Ustanovení uvedené v článku 15 je v každém případě pro Island a Norsko závazné teprve tehdy, vstoupí-li v platnost ustanovení uvedená v čl. 2 odst. 1 úmluvy o vzájemné pomoci z roku 2000 s ohledem na tyto dva státy.4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, vstoupí ustanovení uvedené v článku 15 pro Island a Norsko v platnost nejpozději dnem vstupu tohoto protokolu v platnost pro patnáctý stát, který je členem Evropské unie


text: ke dni přijetí aktu o vypracování tohoto protokolu Radou.Článek 17DepozitářDepozitářem tohoto protokolu je generální tajemník Rady Evropské unie.Depozitář zveřejňuje v Úředním věstníku Evropských společenství informace o průběhu přijímání a přístupů, prohlášení a rovněž všechna další oznámení týkající se tohoto protokolu.NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k tomuto protokolu své podpisy.V Lucemburku dne 16. října 2001, v jediném vyhotovení v jazyce anglickém, dánském, finském, francouzském, irském, italském, německém, nizozemském, portugalském, řeckém, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost; prvopis bude uložen v archivu Generálního sekretariátu Rady Evropské unie. Generální tajemník předá ověřený opis všem členským státům.Pour le gouvernement du Royaume de BelgiqueVoor de Regering van het Koninkrijk BelgiëFür die Regierung des Königreichs Belgien+++++ TIFF +++++For regeringen for Kongeriget Danmark+++++ TIFF +++++Für die Regierung der Bundesrepublik Deutschland+++++ TIFF +++++Για την κυβέρνηση της Ελληνικής Δημοκρατίας+++++ TIFF +++++Por el Gobierno del Reino de España+++++ TIFF +++++Pour le gouvernement de la République française+++++ TIFF +++++Thar ceann Rialtas na hÉireannFor the Government of Ireland+++++ TIFF +++++Per il governo della Repubblica italiana+++++ TIFF +++++Pour le gouvernement du Grand-Duché de Luxembourg+++++ TIFF +++++Voor de Regering van het Koninkrijk der Nederlanden+++++ TIFF +++++Für die Regierung der Republik Österreich+++++ TIFF +++++Pelo Governo da República Portuguesa+++++ TIFF +++++Suomen hallituksen puolestaPå finska regeringens vägnar+++++ TIFF +++++På svenska regeringens vägnar+++++ TIFF +++++For the Government of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland+++++ TIFF +++++[1] Úř. věst. L 344, 15.12.1997, s. 7.[2] Úř. věst. C 197, 12.7.2000, s. 3.[3] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.--------------------------------------------------