text:
8.44
 Řešení sporů v oblasti telekomunikací
 1. Každá smluvní strana zajistí, aby se poskytovatelé veřejných telekomunikačních sítí nebo služeb druhé smluvní strany mohli včas obrátit na telekomunikační regulační orgán nebo jiný příslušný orgán, a řešit tak spory, k nimž došlo podle vnitrostátních opatření, jež se týkají záležitosti podle tohoto pododdílu.
 2. Každá smluvní strana zajistí, aby se poskytovatelé veřejných telekomunikačních sítí nebo služeb druhé smluvní strany, jichž se týká rozhodnutí jejího telekomunikačního regulačního orgánu, mohli proti takovému rozhodnutí odvolat k soudnímu či správnímu orgánu nezávislému na zúčastněných stranách.
 3. Pokud tento odvolací orgán nemá charakter soudu, musí být k jeho rozhodnutí vydáno písemné odůvodnění a jeho rozhodnutí podléhá přezkumu nestranným a nezávislým soudním orgánem.
 4. Rozhodnutí odvolacího orgánu dotčené strany účinně provedou v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy a vnitřními postupy. Odvolání nezbavuje dotčenou stranu povinnosti dodržovat dané regulační rozhodnutí, pokud jeho platnost není pozastavena příslušným orgánem.
 ČLÁNEK 8.45
 Transparentnost
 Hodlají-li regulační orgány přijmout opatření v souvislosti s ustanoveními tohoto pododdílu, musí dát zainteresovaným stranám možnost vyjádřit se k návrhu opatření v přiměřené lhůtě v souladu s jejich vnitrostátními právními předpisy. Regulační orgány zveřejní postupy konzultace v souvislosti s takovými návrhy opatření. Regulační orgán by měl zveřejnit výsledky konzultací, kromě případů, kdy obsahují důvěrné informace v souladu s vnitrostátním právem o obchodním tajemství.
 ČLÁNEK 8.46
 Volnost ve výběru technologií
 Žádná smluvní strana nesmí poskytovatelům veřejných telekomunikačních služeb bránit ve volnosti vybrat si technologie, které použijí k poskytování svých služeb, v závislosti na možnostech každé smluvní strany přijmout opatření zajišťující, aby se koncoví uživatelé různých sítí mohli spojit.
 ČLÁNEK 8.47
 Vztah s jinými pododdíly, oddíly a kapitolami
 V případě rozporu mezi tímto pododdílem a jiným pododdílem nebo oddílem této kapitoly nebo jinou kapitolou má v rozporné otázce přednost tento pododdíl.
 ČLÁNEK 8.48
 Spolupráce
 1. Smluvní strany jsou si vědomy rychlého rozvoje průmyslu telekomunikačních a informačních technologií v domácím i mezinárodním měřítku, a proto budou spolupracovat na podpoře rozvoje takových služeb, aby měly z využití telekomunikačních a informačních technologií co největší prospěch.
 2. Mezi oblasti spolupráce může patřit:
 a)
 výměna stanovisek k politickým otázkám, jako je regulační rámec pro vysokorychlostní širokopásmové sítě a omezení poplatků za mezinárodní roamingové služby mobilních telefonů, a
 b)
 podpora využití služeb telekomunikačních a informačních technologií, včetně nejnovějších služeb, ze strany uživatelů, veřejného sektoru a soukromého sektoru.
 3. K formám spolupráce může patřit:
 a)
 podpora dialogu o politických otázkách;
 b)
 podpora spolupráce na mezinárodních fórech týkajících se telekomunikačních a informačních technologií a
 c)
 ostatní formy spolupráce.
 PODODDÍL 6
 FINANČNÍ SLUŽBY
 ČLÁNEK 8.49
 Oblast působnosti a definice
 1. Tento pododdíl stanoví zásady regulačního rámce pro všechny finanční služby liberalizované podle oddílů B (Přeshraniční poskytování služeb), C (Usazování) a D (Dočasná přítomnost fyzických osob za účelem obchodu).
 2. Pro účely tohoto pododdílu se rozumí:
 a)
 „finanční službou“ jakákoli služba finanční povahy včetně služeb souvisejících se službou finanční povahy, kterou nabízí poskytovatel finanční služby smluvní strany, nebo služeb pomocných. Mezi finanční služby patří tyto činnosti:
 i)
 pojišťovací služby a služby související s pojištěním:
 1)
 přímé pojištění (včetně soupojištění):
 aa)
 životní pojištění;


text:
bb)
 neživotní pojištění;
 2)
 zajištění a retrocese;
 3)
 zprostředkování pojištění, například makléřství a zastoupení a
 4)
 doplňkové služby k pojištění, například služby v oborech poradenství, pojistná matematika, ocenění pojistných rizik a řešení nároků z pojištění,
 a
 ii)
 bankovní a jiné finanční služby (kromě pojištění):
 1)
 příjem vkladů a jiných vratných finančních prostředků od veřejnosti;
 2)
 půjčky všech typů, včetně spotřebitelského úvěru, hypotečního úvěru, faktoringu a financování obchodní transakce;
 3)
 finanční leasing;
 4)
 veškeré služby týkající se plateb a převodů peněz, včetně úvěrových, platebních a debetních karet, cestovních šeků a bankovních směnek;
 5)
 záruky a závazky;
 6)
 obchodování na vlastní účet nebo na účet zákazníků, ať už na burze, na přepážkovém trhu nebo jinak, s těmito prostředky:
 aa)
 nástroje peněžního trhu (včetně šeků, směnek, vkladových certifikátů);
 bb)
 devizové prostředky;
 cc)
 odvozené produkty, mimo jiné včetně futures a opcí;
 dd)
 nástroje směnných kursů a úrokových sazeb včetně takových produktů, jako jsou dohody o výměně a termínové dohody;
 ee)
 obchodovatelné cenné papíry;
 ff)
 jiné převoditelné nástroje a finanční aktiva včetně drahých kovů;
 7)
 účast při vydávání všech druhů cenných papírů, včetně upisování a investování jako prostředník (veřejně i soukromě), a poskytování služeb souvisejících s takovým vydáváním;
 8)
 peněžní makléřství;
 9)
 správa majetku, například správa hotovosti nebo portfolia, všechny formy správy kolektivního investování, správa penzijního fondu, správcovské, deponentní a opatrovatelské služby;
 10)
 služby při vyrovnání a zúčtování finančního majetku, včetně cenných papírů, derivátů a jiných obchodovatelných nástrojů;
 11)
 poskytování a převod finančních údajů a zpracování finančních údajů a související software poskytovaný dodavateli jiných finančních služeb a
 12)
 poradenské, zprostředkovatelské a jiné pomocné finanční služby ve vztahu ke všem činnostem uvedeným v seznamu v pododstavcích 1) až 11), včetně úvěrových referencí a rozborů, výzkumu a poradenství v oblasti investic a portfolia, poradenství v oblasti akvizic a podnikové restrukturalizace a strategie;
 b)
 „poskytovatelem finanční služby“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba smluvní strany, která provozuje nebo hodlá provozovat na území dotčené smluvní strany poskytování finančních služeb jakožto obchodní činnost; tento pojem však nezahrnuje veřejnoprávní subjekt;
 c)
 „novou finanční službou“ služba finanční povahy včetně poradenství vztahující se ke stávajícím nebo novým produktům nebo způsobu, jakým se daný produkt dodává, a tuto službu na území smluvní strany neposkytuje žádný poskytovatel finančních služeb, ale je poskytována na území druhé smluvní strany;
 d)
 „veřejným subjektem“:
 i)
 vláda, centrální banka nebo měnový orgán smluvní strany nebo subjekt vlastněný nebo kontrolovaný smluvní stranou, který se především zabývá prováděním veřejných funkcí nebo činností pro veřejné účely; tento pojem nezahrnuje subjekt, který se především zabývá poskytováním finančních služeb na obchodním základě, nebo
 ii)
 soukromý subjekt vykonávající funkce, které obvykle vykonává centrální banka nebo měnový orgán při výkonu těchto funkcí; a
 e)
 „samosprávnou organizací“ jakýkoli nevládní subjekt, včetně burzy nebo trhu cenných papírů nebo termínových obchodů, zúčtovací agentury nebo jakékoli jiné organizace či sdružení vykonávajícího regulaci či dohled nad poskytovateli finančních služeb na základě stanov či pověření ústřední, regionální nebo místní vlády či úřadů.
 ČLÁNEK 8.50
 Výjimka pro obezřetnostní opatření
 1. Nic v této dohody nelze vykládat tak, že by bránila smluvní straně v tom, aby

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
přijala nebo zachovala přiměřená opatření z důvodů obezřetnosti, jako je:
 a)
 ochrana investorů, vkladatelů, pojistníků nebo osob, vůči nimž má poskytovatel finančních služeb fiduciární povinnost;
 b)
 zachovávání bezpečnosti, solidnosti, integrity nebo finanční odpovědnosti dodavatelů finančních služeb nebo
 c)
 zajištění integrity a stability finančního systému smluvní strany.
 2. Tato opatření nesmí být více zatěžující, než je nezbytné k dosažení jejich cíle, nesmí být uplatňována způsobem, jenž by vedl k libovolné či neoprávněné diskriminaci poskytovatelů finančních služeb druhé smluvní strany ve srovnání s obdobnými domácími poskytovateli finančních služeb, ani nesmí vést ke skrytému omezení obchodu se službami.
 3. Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat jako povinnost kterékoli ze smluvních stran zveřejnit informace o obchodech a účtech jednotlivých zákazníků nebo jakékoli důvěrné nebo interní informace ve vlastnictví veřejných subjektů.
 4. Každá smluvní strana vynaloží veškeré úsilí k zajištění toho, aby byly na jejím území prováděny Základní zásady pro účinný bankovní dohled Basilejského výboru, normy a zásady Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví, Cíle a principy regulace cenných papírů Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry a mezinárodně schválené normy pro transparentnost a výměnu informací pro daňové účely obsažené ve vzorové úmluvě OECD o daních z příjmu a majetku z roku 2017.
 5. Podle článku 8.6 (Národní zacházení), a aniž jsou dotčeny ostatní způsoby obezřetnostní regulace přeshraničního obchodu finančními službami, může smluvní strana požadovat registraci či povolení poskytovatelů přeshraničních finančních služeb druhé smluvní strany a finančních nástrojů.
 ČLÁNEK 8.51
 Samosprávné organizace
 Jestliže smluvní strana vyžaduje k tomu, aby poskytovatelé finančních služeb druhé smluvní strany mohli poskytovat finanční služby na jejím území, členství či účast v jakékoli samosprávné organizaci nebo přístup k ní zajistí tato smluvní strana, aby taková samosprávná organizace dodržovala povinnosti uvedené v článku 8.6 (Národní zacházení) a článku 8.11 (Národní zacházení).
 ČLÁNEK 8.52
 Platební a zúčtovací systémy
 Za podmínek, za nichž se udílí národní zacházení, uděluje každá smluvní strana, dovolují-li to její přístupová kritéria, poskytovatelům finančních služeb druhé smluvní strany, kteří jsou usazení na jejím území a podléhají předpisům a dohledu jakožto poskytovatelé finančních služeb podle jejích vnitrostátních předpisů, přístup k platebním a zúčtovacím systémům, které provozují veřejné subjekty, a k oficiálním možnostem financování a refinancování, které jsou dostupné v normálním průběhu běžného podnikání. Cílem tohoto článku není poskytnout přístup k metodám financování smluvní strany určeným pro případy nouze.
 ČLÁNEK 8.53
 Nové finanční služby
 Každá smluvní strana povolí poskytovateli finančních služeb druhé smluvní strany poskytovat jakékoli nové finanční služby, jejichž poskytování by první smluvní strana povolila svým vlastním obdobným poskytovatelům finančních služeb, aniž by vyžadovala další legislativní kroky. Každá smluvní strana může stanovit institucionální a právní formu, jejímž prostřednictvím lze nové finanční služby poskytovat, a k jejich poskytování může vyžadovat povolení. Pokud smluvní strana vyžaduje takové povolení, musí být rozhodnutí vydáno v přiměřené lhůtě a může být zamítnuto pouze z obezřetnostních důvodů podle článku 8.50 (Výjimka pro obezřetnostní opatření).
 ČLÁNEK 8.54
 Zpracování údajů
 1. Každá smluvní strana pod podmínkou přiměřených záruk ohledně ochrany soukromí a důvěrnosti povolí poskytovateli finančních služeb druhé smluvní strany, aby přenášel informace v elektronické nebo jiné podobě na


text:
její území a z něj za účelem zpracování údajů, pokud je tohoto zpracování zapotřebí k běžnému průběhu podnikání tohoto poskytovatele finančních služeb.
 2. Každá smluvní strana přijme či ponechá v platnosti přiměřené záruky ohledně ochrany soukromí a osobních údajů, včetně záznamů a účtů jednotlivých osob, nejsou-li tyto záruky zneužívány k obcházení ustanovení této dohody.
 ČLÁNEK 8.55
 Zvláštní výjimky
 1. Žádné ustanovení této kapitoly nelze vykládat tak, že brání straně, včetně jejích veřejnoprávních subjektů, na svém území výhradně provádět činnosti nebo poskytovat služby tvořící součást veřejných důchodových plánů nebo zákonného systému sociálního zabezpečení, kromě případů, kdy tyto činnosti mohou být prováděny, v souladu s vnitrostátními předpisy této strany, poskytovateli finančních služeb v konkurenci s veřejnoprávními subjekty nebo soukromými institucemi.
 2. Žádné ustanovení této dohody se nevztahuje na činnosti vykonávané centrální bankou nebo měnovým orgánem nebo jakýmkoli jiným veřejnoprávním subjektem při provádění měnové nebo devizové politiky.
 3. Žádné ustanovení této kapitoly nelze vykládat tak, že brání smluvní straně, včetně jejích veřejných subjektů, na svém území výhradně provádět činnosti nebo poskytovat služby na účet nebo se zárukou smluvní strany nebo za použití jejích finančních zdrojů, včetně jejích veřejných subjektů, kromě případů, kdy tyto činnosti mohou být prováděny, j v souladu s vnitrostátními předpisy smluvní strany, poskytovateli finančních služeb v konkurenci s veřejnoprávními subjekty nebo soukromými institucemi.
 PODODDÍL 7
 SLUŽBY V MEZINÁRODNÍ NÁMOŘNÍ DOPRAVĚ
 ČLÁNEK 8.56
 Oblast působnosti, definice a zásady
 1. Tento pododdíl stanoví zásady liberalizace služeb mezinárodní námořní dopravy podle oddílů B (Přeshraniční poskytování služeb), C (Usazování) a D (Dočasná přítomnost fyzických osob za účelem obchodu).
 2. Pro účely tohoto pododdílu: „mezinárodní námořní doprava“ zahrnuje dopravní operace typu „z domu do domu“ a multimodální dopravní operace, tj. přepravu zboží, při níž je použito více než jednoho způsobu dopravy pod jedním přepravním dokladem a která zahrnuje námořní úsek, a v tomto smyslu zahrnuje právo přímo uzavírat smlouvy s poskytovateli jiných způsobů dopravy.
 3. Pokud jde o mezinárodní námořní dopravu, smluvní strany se dohodly, že zajistí účinné provádění zásad neomezeného přístupu k nákladu na komerčním základě, svobody poskytovat služby mezinárodní námořní dopravy a rovněž národní zacházení v rámci poskytování těchto služeb.
 S ohledem na stávající úrovně liberalizace mezi smluvními stranami v oblasti mezinárodní námořní dopravy:
 a)
 budou smluvní strany účinně uplatňovat zásadu neomezeného přístupu na mezinárodní trh námořní dopravy a obchodu na komerčním a nediskriminačním základě a
 b)
 každá smluvní strana uděluje plavidlům, která plují pod vlajkou druhé smluvní strany nebo která provozují poskytovatelé služeb druhé smluvní strany, zacházení, které není méně příznivé než zacházení, které tato smluvní strana uděluje vlastním plavidlům nebo plavidlům jakékoli třetí strany, podle toho, které z nich je příznivější, pokud jde mimo jiné o přístup do přístavů, využití infrastruktury a pomocné námořní služby v přístavech i pokud jde o související platby a poplatky, celní služby a přístup k prostoru pro přistání a vybavení pro nakládku a vykládku.
 4. Při uplatňování těchto zásad smluvní strany:
 a)
 nezačlení do budoucích dohod o službách v námořní dopravě s třetími zeměmi ustanovení o sdílení nákladu, včetně suchého sypkého a kapalného nákladu a pravidelné


text:
námořní dopravy, a v případě, že takováto ustanovení existují v předchozích dohodách, v přiměřené lhůtě ukončí jejich platnost; a
 b)
 při vstupu této dohody v platnost zruší a upustí od provádění všech jednostranných opatření (30) nebo od správních, technických a ostatních překážek, které by mohly mít skryté omezující nebo diskriminační účinky na svobodné poskytování služeb v mezinárodní námořní dopravě.
 5. Každá smluvní strana povolí poskytovatelům služeb mezinárodní námořní dopravy druhé smluvní strany usadit se a poskytovat služby na jejím území za podmínek popsaných v jejím seznamu specifických závazků.
 6. Smluvní strany zpřístupní poskytovatelům mezinárodní námořní přepravy druhé smluvní strany za přiměřených a nediskriminačních podmínek v přístavech tyto služby:
 a)
 pronájem plavidel s posádkou;
 b)
 tažné a vlečné služby;
 c)
 dodávky zásob;
 d)
 dodávky paliva a vody;
 e)
 likvidaci odpadů a balastní vody z vypouštění nádrží;
 f)
 služby kapitána přístavu;
 g)
 navigační služby;
 h)
 provozní služby na pobřeží nezbytné pro provoz plavidla, včetně komunikace, dodávek vody a elektrické energie; a
 i)
 zařízení pro nouzové opravy, kotvení a přistání.
 ODDÍL F
 ELEKTRONICKÝ OBCHOD
 ČLÁNEK 8.57
 Cíle
 1. Smluvní strany jsou si vědomy, že elektronický obchod zvyšuje obchodní příležitosti v mnoha odvětvích, a dohodly že, že je důležité zjednodušovat jeho využívání a rozvoj a uplatňovat na elektronický obchod pravidla WTO.
 2. Smluvní strany se dohodly, že budou podporovat rozvoj vzájemného elektronického obchodu, zejména prostřednictvím spolupráce na otázkách souvisejících s elektronickým obchodem podle ustanovení této kapitoly. V této souvislosti by se měly obě smluvní strany vyvarovat ukládání zbytečných předpisů či omezení elektronického obchodu.
 3. Smluvní strany jsou si vědomy významu volného toku informací na internetu a dohodly se, že by tato skutečnost neměla narušovat práva vlastníků duševního vlastnictví s ohledem na význam ochrany práv duševního vlastnictví na internetu.
 4. Smluvní strany souhlasí s tím, že rozvoj elektronického obchodu musí být plně slučitelný s mezinárodními normami pro ochranu údajů, aby byla zaručena ochrana soukromí uživatelů elektronického obchodu.
 ČLÁNEK 8.58
 Cla
 Smluvní strany nebudou ukládat clo z elektronického přenosu.
 ČLÁNEK 8.59
 Poskytování služeb elektronickou cestou
 Pro upřesnění je třeba uvést, že smluvní strany potvrzují, že opatření související s poskytováním služeb elektronickou cestou spadá do oblasti působnosti povinností obsažených v příslušných ustanoveních této kapitoly, s výhradou veškerých výjimek platných pro takové povinnosti.
 ČLÁNEK 8.60
 Elektronické podpisy
 1. Smluvní strany přijmou kroky k usnadnění lepšího porozumění svým příslušným rámcům pro elektronické podpisy a s výhradou příslušných vnitrostátních podmínek a právních předpisů přezkoumají proveditelnost případné budoucí dohody o vzájemném uznávání elektronických podpisů.
 2. Při plnění cílů podle odstavce 1 každá smluvní strana:
 a)
 co nejvíce usnadní zastupování druhé smluvní strany na dostupných fórech v oblasti elektronických podpisů formálně či neformálně pořádaných jejich příslušnými orgány tím, že druhé smluvní straně umožní představit její rámec pro elektronické podpisy;
 b)
 co nejvíce podpoří výměnu stanovisek o elektronických podpisech na specializovaných seminářích a setkáních odborníků v oblastech, jako jsou bezpečnost a interoperabilita, a
 c)
 co nejvíce přispějí k úsilí druhé smluvní strany prostudovat a analyzovat její rámec tím, že jí poskytnou příslušné informace.
 ČLÁNEK 8.61
 Spolupráce v oblasti předpisů o elektronickém obchodu
 1.


text:
Smluvní strany povedou dialog o otázkách regulace v souvislosti s elektronickým obchodem, které se budou mimo jiné týkat těchto oblastí:
 a)
 uznávání certifikátů elektronických podpisů vydaných veřejnosti a usnadnění přeshraničních certifikačních služeb;
 b)
 odpovědnosti zprostředkujících poskytovatelů služeb, pokud jde o předávání nebo ukládání údajů;
 c)
 nakládání s nevyžádanými elektronickými obchodními sděleními;
 d)
 ochrany spotřebitele a
 e)
 jakékoli další otázky související s rozvojem elektronického obchodu.
 2. Tato spolupráce může mít formu výměny informací o příslušných právních předpisech smluvních stran ohledně těchto otázek a také o provádění takových právních předpisů.
 ODDÍL G
 OBECNÁ USTANOVENÍ
 ČLÁNEK 8.62
 Obecné výjimky
 Za podmínky, že se taková opatření neuplatňují způsobem, který by představoval svévolnou nebo neoprávněnou diskriminaci druhé smluvní strany, kde převládají podobné podmínky, nebo skryté omezení usazování nebo přeshraničního poskytování služeb, nelze žádná ustanovení této kapitoly vykládat tak, že kterékoli smluvní straně brání v přijetí nebo vymáhání opatření:
 a)
 nezbytných pro ochranu veřejné bezpečnosti nebo veřejné mravnosti nebo pro udržení veřejného pořádku (31);
 b)
 nezbytných k ochraně života či zdraví lidí, zvířat nebo rostlin;
 c)
 vztahujících se k ochraně vyčerpatelných přírodních zdrojů, jsou-li tato opatření uplatňována ve spojení s omezením domácích podnikatelů nebo domácí dodávky nebo spotřeby služeb;
 d)
 jsou nezbytná pro ochranu národních památek umělecké, historické nebo archeologické hodnoty;
 e)
 nezbytných k zajištění souladu s právními předpisy, které nejsou neslučitelné s ustanoveními této kapitoly, včetně ustanovení týkajících se:
 i)
 předcházení klamavým a podvodným praktikám nebo řešení důsledků neplnění smluvních závazků;
 ii)
 ochrany soukromí jednotlivců, pokud jde o zpracování a šíření osobních údajů a ochranu důvěrnosti záznamů a účtů jednotlivých osob; nebo
 iii)
 bezpečnosti;
 nebo
 f)
 jež jsou v rozporu s článkem 8.6 (Národní zacházení) a článkem 8.11 (Národní zacházení) za předpokladu, že cílem odlišného zacházení je zajištění účinného nebo nestranného ukládání nebo vybírání přímých daní v případě hospodářských činností, podnikatelů nebo poskytovatelů služeb druhé smluvní strany (32).
 ČLÁNEK 8.63
 Přezkum
 S cílem hlubší liberalizace a odstranění přetrvávajících omezení a zajištění celkové rovnováhy práv a povinností smluvní strany přezkoumají tuto kapitolu a své seznamy specifických závazků, a to nejpozději do tří let po vstupu této dohody v platnost a poté v pravidelných intervalech. V důsledku takového přezkumu může Výbor pro obchod se službami, investice a veřejné zakázky zřízený podle článku 16.2 (Specializované výbory) rozhodnout o změně příslušných seznamů specifických závazků.
 ČLÁNEK 8.64
 Výbor pro obchod se službami, investice a veřejné zakázky
 1. Výbor pro obchod se službami, investice a vládní zakázky odpovídá za účinné provádění této kapitoly a za tímto účelem:
 a)
 pravidelně přezkoumává provádění této kapitoly každou smluvní stranou a seznamy specifických závazků v souladu s článkem 8.63 (Přezkum);
 b)
 ve vhodných případech přijímá rozhodnutí podle článku 8.63 (Přezkum) o změnách dodatků k přílohám 8-A a 8-B; a
 c)
 se zabývá jakoukoli záležitostí ve vztahu k této kapitole, na níž se strany dohodnou.
 2. Úkoly Výboru pro obchod se službami, investice a vládní zakázky ve vztahu ke kapitole Devět (Veřejné zakázky) jsou stanoveny v článku 9.19 (Veřejné zakázky).
 KAPITOLA DEVĚT
 VEŘEJNÉ ZAKÁZKY
 ČLÁNEK 9.1
 Definice
 Pro účely této kapitoly se rozumí:
 a)
 „komerčním zbožím


text:
a službami“ typ zboží a služeb, které se na obchodním trhu běžně prodávají nebo nabízejí k prodeji nestátním odběratelům k nestátním účelům, nebo které obvykle kupují nestátní odběratelé k nestátním účelům;
 b)
 „konkurenční činností“ v případě Unie:
 i)
 činnost vykonávaná na území členského státu Unie přímo vystavená hospodářské soutěži na trzích, na něž není omezený přístup, a
 ii)
 odpovědný orgán v Unii přijal rozhodnutí, které stanoví použitelnost bodu i).
 Pro účely písm. b) bodu i) se o tom, zda je činnost přímo vystavená hospodářské soutěži, rozhoduje na základě vlastností dotčeného zboží nebo služeb, existenci alternativního zboží nebo služeb a ceny a skutečné či potenciální přítomnosti více než jednoho poskytovatele dotčeného zboží nebo služeb;
 c)
 „stavební službou“ služba, jejímž cílem je realizace jakéhokoli druhu inženýrských nebo pozemních staveb, ve smyslu 51. sekce prozatímní centrální klasifikace produktů vypracované OSN (dále jen „CPC“);
 d)
 „nápravným opatřením“ v rámci vnitrostátních postupů pro přezkum buď vynětí, nebo zajištění vynětí rozhodnutí, jež zadavatel přijal nezákonně, včetně odstranění diskriminačních technických, ekonomických nebo finančních specifikací ve výzvě k účasti v zadávacím řízení, smluvní dokumentaci nebo v jakémkoli jiném dokumentu týkajícím se zadávacího řízení;
 e)
 „elektronickou dražbou“ opakující se postup, při němž dodavatelé využívají elektronických prostředků pro prezentaci buď nových cen, nebo nových hodnot u kvantifikovatelných necenových prvků nabídek souvisejících s hodnotícími kritérii, nebo pro prezentaci obou, a jenž umožňuje řazení a přeřazování nabídek;
 f)
 výrazem „písemně“ nebo „písemný“ jakékoli slovní nebo číselné vyjádření, které lze číst, reprodukovat a posléze sdělovat. Může se též jednat o elektronicky předávané nebo uchovávané informace;
 g)
 „právnickou osobou“ pojem vymezený v čl. 8.2 písm. b) (Definice);
 h)
 „právnickou osobou Unie“ nebo „právnickou osobou Singapuru“ totéž, jak je definováno v čl. 8.2 písm. c) (Definice);
 i)
 „omezeným zadávacím řízením“ řízení, ve kterém zadavatel kontaktuje jednoho nebo více dodavatelů dle svého výběru;
 j)
 „usazenou na území“ právnická osoba usazená na území jedné smluvní strany, kterou vlastní či kontroluje fyzická nebo právnická osoba druhé smluvní strany.
 Právnická osoba je:
 i)
 „vlastněna“ fyzickými nebo právnickými osobami druhé smluvní strany, pokud osoby z druhé smluvní strany užitečně vlastní více než 50 % jejího základního jmění, a
 ii)
 „kontrolována“ fyzickými nebo právnickými osobami druhé smluvní strany, jestliže takové osoby mají právo jmenovat většinu jejích ředitelů nebo jinak ze zákona řídit její činnost;
 k)
 „opatřením“ jakýkoli právní předpis, postup, administrativní směrnice či praxe nebo jakýkoli krok zadavatele ve vztahu k veřejné zakázce, na kterou se vztahuje tato dohoda;
 l)
 „seznamem stálých dodavatelů“ seznam dodavatelů, kteří podle zadavatele splňují podmínky pro zápis na tento seznam a které zadavatel hodlá využít více než jednou;
 m)
 „oznámením zamýšlené veřejné zakázky“ oznámení zveřejněné zadavatelem vyzývající zainteresované dodavatele k podání žádosti o účast, k předložení nabídky, nebo k obojímu;
 n)
 „kompenzací“ jakákoli podmínka nebo opatření, jež se využívají k podpoře místního rozvoje nebo ke zlepšení účtů platební bilance smluvní strany, jako je použití vnitrostátního obsahu, udělování licencí na technologii, investice, výměnný obchod a podobná opatření či požadavky;
 o)
 „otevřeným zadávacím řízením“ zadávací řízení, při němž může nabídku předložit jakýkoli zainteresovaný dodavatel;
 p)
 „privatizovaným subjektem“ v


text:
případě Singapuru subjekt, který byl vytvořen ze zadavatelského subjektu nebo jeho části a stal se právnickou osobou jednající při získávání zboží v souladu s obchodními úvahami a již nesmí vykonávat veřejnou pravomoc, přestože vláda vlastní podíly v tomto subjektu nebo jmenuje členy jeho správní rady.
 Pro upřesnění je třeba uvést, že pokud vláda některé smluvní strany vlastní podíly v privatizovaném subjektu nebo jmenuje členy jeho správní rady, má se zato, že subjekt jedná při nákupu zboží a služeb v souladu s obchodními úvahami, jako např. pokud jde o dostupnost, cenu a kvalitu zboží a služeb, pokud vláda nebo vládou jmenovaní členové správní rady přímo či nepřímo neovlivňují nebo neřídí rozhodnutí správní rady v souvislosti se získáváním zboží a služeb subjektem;
 q)
 „zadavatelem“ subjekt zahrnutý v příloze 9-A, 9-B nebo 9-C;
 r)
 „kvalifikovaným dodavatelem“ dodavatel, jehož zadavatel uznává jako splňujícího podmínky účasti;
 s)
 „revidovanou Dohodou o vládních zakázkách“ znění Dohody o vládních zakázkách ve znění Protokolu, kterým se mění Dohoda o vládních zakázkách, dojednaného v Ženevě dne 30. března 2012;
 t)
 „výběrovým zadávacím řízením“ řízení, v němž zadavatel vyzve k předložení nabídky pouze kvalifikované dodavatele;
 u)
 „službami“ i stavební služby, není-li uvedeno jinak;
 v)
 „normou“ dokument schválený uznávaným subjektem, který stanoví pravidla nebo pokyny pro běžné a opakované používání či charakteristiky zboží nebo služeb nebo související postupy a výrobní metody, jejichž dodržení není povinné. Může rovněž zahrnovat či se výhradně týkat požadavků na terminologii, symboly, balení, označování či značení použitelných na zboží, službu, postup či výrobní metodu;
 w)
 „poskytovatelem“ osoba nebo případně skupina osob z kterékoli smluvní strany, jež poskytuje nebo by mohla poskytovat zboží či služby;
 x)
 „technickou specifikací“ požadavek zadávacího řízení, který:
 i)
 stanoví vlastnosti zboží nebo služeb, které jsou předmětem nabídky, včetně kvality, výkonnosti, bezpečnosti a rozměrů nebo postupů a metod jejich výroby nebo poskytování, nebo
 ii)
 se týká požadavků na terminologii, symboly, balení, značení nebo označování použitelných na zboží nebo služby.
 ČLÁNEK 9.2
 Oblast působnosti a rozsah
 1. Tato kapitola se uplatní na jakékoli opatření týkající se veřejné zakázky, na kterou se vztahuje tato dohoda, ať již je provedena výhradně či částečně elektronicky.
 2. Pro účely této kapitoly se veřejnou zakázkou, na kterou se vztahuje tato dohoda, rozumí zakázka pro státní účely:
 a)
 vypsaná na zboží, služby či jejich kombinaci:
 i)
 jak stanoví pro jednotlivé smluvní strany příslušné oddíly příloh 9 -A až 9-G, a
 ii)
 za účelem jiným, než je komerční prodej či opětovný prodej nebo použití v souvislosti s výrobou nebo dodávkou zboží či služeb pro komerční prodej či opětovný prodej;
 b)
 uskutečňovaná prostřednictvím všech smluvních prostředků včetně: koupě; nájmu a pronájmu nebo koupě na splátky, pronájmu či nájmu s právem následné koupě nebo bez něj; a prostřednictvím smluv o partnerství veřejného a soukromého sektoru, jak jsou definovány v příloze 9-I;
 c)
 jejíž hodnota, odhadovaná v souladu s odstavci 6 až 8, se v okamžiku zveřejnění oznámení v souladu s článkem 9.6 (Oznámení) rovná příslušné prahové hodnotě stanovené v přílohách 9-A až 9-G (Oblast působnosti), nebo je vyšší;
 d)
 vypsaná zadavatelem a
 e)
 jinak nevyloučená


text:
z působnosti odstavce 3 nebo příslušných oddílů příloh 9-A až 9-G ve vztahu k jednotlivým smluvním stranám.
 3. Není-li v přílohách 9-A až 9-G této kapitoly stanoveno jinak, nevztahuje se tato kapitola na:
 a)
 nabývání nebo pronájem půdy, budov nebo jiného nemovitého majetku nebo práv k nim;
 b)
 mimosmluvní ujednání nebo jakoukoli formu pomoci, kterou poskytují smluvní strany, včetně dohod o spolupráci, grantů, půjček, kapitálových injekcí, záruk a daňových pobídek;
 c)
 pořizování nebo získávání služeb finančních agentur nebo depozitních služeb, konkursních služeb a služeb pro řízení v případě regulovaných finančních institucí nebo odbytových, výplatních a distribučních služeb pro cenné papíry vydané orgány státní správy, včetně půjček a vládních obligací, směnek a jiných cenných papírů;
 d)
 smlouvy na zajišťování veřejné zaměstnanosti;
 e)
 veřejné zakázky udílené:
 i)
 za konkrétním účelem poskytování mezinárodní pomoci, včetně rozvojové pomoci,
 ii)
 podle zvláštního postupu nebo podmínky mezinárodní dohody o rozmisťování vojsk nebo o společném provádění projektu signatářskými zeměmi nebo
 iii)
 podle zvláštního postupu nebo podmínky mezinárodní organizace nebo financované mezinárodními granty, půjčkami nebo jinou pomocí, kde by jinak použitelný postup nebo podmínka byla v rozporu s touto kapitolou.
 4. Každá smluvní strana specifikuje v přílohách 9-A až 9-G tyto informace:
 a)
 v příloze 9-A ústřední orgány státní správy, na jejichž veřejné zakázky se vztahuje tato kapitola;
 b)
 v příloze 9-B nižší než ústřední orgány státní správy, na jejichž veřejné zakázky se vztahuje tato kapitola;
 c)
 v příloze 9-C všechny ostatní subjekty, na jejichž veřejné zakázky se vztahuje tato kapitola;
 d)
 v příloze 9-D zboží, na nějž se vztahuje tato kapitola;
 e)
 v příloze 9-E služby, jiné než stavební, na něž se vztahuje tato kapitola;
 f)
 v příloze 9-F stavební služby, na něž se vztahuje tato kapitola a
 g)
 v příloze 9-G veškeré obecné poznámky.
 5. Pokud zadavatel v souvislosti s veřejnou zakázkou, na kterou se vztahuje tato dohoda, požaduje, aby zakázku provedly v souladu s konkrétními požadavky osoby, jež nejsou uvedeny v přílohách 9-A až 9-C, použije se na tyto požadavky obdobně článek 9.4 (Obecné zásady).
 6. Při odhadování hodnoty veřejné zakázky za účelem zjištění, zda se jedná o veřejnou zakázku, na kterou se vztahuje tato dohoda, zadavatel:
 a)
 nebude veřejnou zakázku rozdělovat na dílčí zakázky, ani nebude vybírat či používat určitou oceňovací metodu pro odhad její hodnoty s cílem zakázku úplně nebo částečně vyloučit z působnosti této kapitoly, a
 b)
 uvede odhadovanou maximální celkovou hodnotu zakázky za celou dobu jejího trvání, bez ohledu na to, zda bude zadána jednomu či více dodavatelům, přičemž zohlední všechny formy odměňování, včetně:
 i)
 prémií, honorářů, provizí a úroků, a
 ii)
 je-li v rámci veřejné zakázky možnost opcí, jejich celkovou hodnotu.
 7. Pokud je při jediném požadavku na veřejnou zakázku zadáno více samostatných zakázek nebo je přidělena zakázka v samostatných částech (dále jen „opakovaná veřejná zakázka“), základem pro výpočet odhadované maximální celkové hodnoty je:
 a)
 hodnota opakovaných veřejných zakázek na stejný typ zboží nebo služeb udělených během předchozích dvanácti měsíců nebo předchozího účetního období zadavatele, upravená, pokud možno, tak, aby zohledňovala anticipované změny množství nebo hodnoty zboží nebo služeb poskytovaných


text:
během následujících dvanácti měsíců, nebo
 b)
 odhadovaná hodnota opakovaných veřejných zakázek na stejný typ zboží nebo služeb udělených během dvanácti měsíců následujících po udělení původní zakázky nebo účetním roku zadavatele.
 8. V případě veřejné zakázky na koupi na splátky, pronájem či nájem s možností koupě zboží nebo služeb nebo veřejné zakázky, u níž není stanovena celková cena, je základem pro ocenění:
 a)
 v případě smlouvy na dobu určitou:
 i)
 je-li doba trvání smlouvy kratší či rovna dvanácti měsícům, celková odhadovaná maximální hodnota po dobu jejího trvání, nebo
 ii)
 přesahuje-li doba trvání smlouvy dvanáct měsíců, celková odhadovaná maximální hodnota, včetně odhadované zůstatkové hodnoty;
 b)
 v případě smlouvy na dobu neurčitou odhadovaný měsíční podíl násobený čtyřiceti osmi (48), a
 c)
 v případech, kdy není jasné, zda se jedná o smlouvu na dobu určitou, se použije písmeno b).
 ČLÁNEK 9.3
 Bezpečnost a obecné výjimky
 1. Žádné ustanovení této kapitoly nelze vykládat tak, že brání smluvní straně v přijetí opatření či zveřejnění informací, jež považuje za nezbytné k ochraně svých zásadních bezpečnostních zájmů týkajících se vládních zakázek na zbraně, střelivo nebo válečný materiál nebo vládních zakázek, které jsou nepostradatelné pro národní bezpečnost nebo pro účely obrany státu.
 2. Za podmínky, že se taková opatření neuplatňují způsobem, který by vytvářel nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi smluvními stranami, kde převládají stejné podmínky, nebo skrytého omezení mezinárodního obchodu, se žádná ustanovení této kapitoly nevykládají tak, aby kterékoli smluvní straně bránila v provádění nebo vymáhání opatření, jež:
 a)
 jsou nezbytná pro ochranu veřejné mravnosti, veřejného pořádku nebo veřejné bezpečnosti;
 b)
 nezbytných k ochraně života či zdraví lidí, zvířat nebo rostlin;
 c)
 jsou nezbytná k ochraně duševního vlastnictví nebo
 d)
 vztahující se ke zboží nebo službám osob se zdravotním postižením, dobročinným institucím nebo práci vězňů.
 ČLÁNEK 9.4
 Obecné zásady
 1. V případě jakýchkoli opatření týkajících se veřejných zakázek, na které se vztahuje tato dohoda, uplatní každá smluvní strana, včetně jejích zadavatelů, u zboží a služeb druhé smluvní strany a u dodavatelů druhé smluvní strany okamžitě a bezpodmínečně zacházení, které není méně příznivé, než jaké smluvní strana, včetně jejích zadavatelů, uplatňuje u domácího zboží, služeb a dodavatelů.
 2. V případě jakýchkoli opatření týkajících se veřejné zakázky, na kterou se vztahuje tato dohoda, nesmí žádná smluvní strana včetně svých zadavatelů:
 a)
 zacházet s dodavatelem z druhé smluvní strany usazeným na jejím území méně příznivě než s jiným dodavatelem usazeným na jejím území na základě míry jeho zahraničního spříznění nebo vlastnictví nebo
 b)
 diskriminovat dodavatele usazeného na jejím území na základě toho, že zboží nebo služby, které pro určitou veřejnou zakázku nabízí, jsou zbožím nebo službami druhé smluvní strany.
 3. Při provádění veřejné zakázky, na kterou se vztahuje tato dohoda, elektronickými prostředky musí zadavatel:
 a)
 zajistit, aby byla veřejná zakázka zadána s použitím takových informačních technologií a softwaru (včetně technologií a softwaru pro ověřování pravosti a kódování informací), které jsou obecně dostupné a interoperabilní s ostatními běžně dostupnými IT systémy a softwarovými produkty, a
 b)
 udržovat mechanismy, které zajišťují integritu žádostí o účast a integritu nabídek, včetně registrace času přijetí a


text:
také prevence neoprávněného přístupu.
 4. Zadavatel zadává veřejné zakázky, na které se vztahuje tato dohoda, transparentním a nestranným způsobem, který:
 a)
 je souladu s touto kapitolou, za použití metod, jako je otevřené zadávací řízení, výběrové zadávací řízení a omezené zadávací řízení;
 b)
 brání střetu zájmů a
 c)
 brání korupčním praktikám.
 5. Pro účely veřejných zakázek, na které se vztahuje tato dohoda, nesmí žádná smluvní strana u zboží nebo služeb dovážených z druhé smluvní strany nebo dodávaných druhou smluvní stranou uplatnit pravidla původu, která se liší od pravidel původu, jež daná smluvní strana ve stejné době uplatňuje u dovozu nebo dodávek stejného zboží nebo služeb od druhé smluvní strany při běžném obchodování.
 6. Pokud jde o veřejnou zakázku, na kterou se vztahuje tato dohoda, smluvní strana ani její zadavatelé nesmí usilovat o kompenzace, zohledňovat je, ani je ukládat či vymáhat.
 7. Odstavce 1 a 2 se neuplatní na cla ani poplatky ukládané na dovoz nebo ve spojení s ním, na metodu výběru takových cel a poplatků, další dovozní předpisy či formální požadavky a opatření, jež mají vliv na obchod se službami, kromě opatření řídících veřejné zakázky, na které se vztahuje tato dohoda.
 ČLÁNEK 9.5
 Informace o systému pro zadávání zakázek
 1. Každá smluvní strana:
 a)
 neprodleně zveřejní každý zákon, nařízení, soudní rozhodnutí, obecně platné správní rozhodnutí, standardní smluvní ujednání, které je předepsáno zákonem či nařízením a je začleněno v podobě odkazu do oznámení nebo zadávací dokumentace, a postupy vztahující se k veřejným zakázkám, na které se vztahuje tato dohoda, jakož i veškeré jejich úpravy, a to na oficiálně určených elektronických či tištěných médiích, která mají širokou distribuci a jsou veřejnosti snadno dostupná, a
 b)
 poskytne druhé straně na požádání jejich vysvětlení.
 2. Každá smluvní strana uvede na seznam v příloze 9-H:
 a)
 elektronická nebo tištěná média, na nichž smluvní strana zveřejní informace podle odstavce 1;
 b)
 elektronická nebo tištěná média, na nichž smluvní strana zveřejní oznámení požadované podle článku 9.6 (Oznamování), čl. 9.8 odst. 8 (Kvalifikace poskytovatelů) a čl. 9.15 odst. 2 (Transparentnost informací o veřejné zakázce).
 3. Každá smluvní strana bezodkladně vyrozumí Výbor pro obchod se službami, investice a veřejné zakázky zřízený podle článku 16.2 (Specializované výbory) o veškerých změnách informací o médiích uvedených na seznamu v příloze 9-H.
 ČLÁNEK 9.6
 Oznamování
 1. Zadavatel musí u každé veřejné zakázky, na kterou se vztahuje tato dohoda, zveřejnit oznámení zamýšlené veřejné zakázky, které musí být přímo zdarma přístupné elektronickou cestou prostřednictvím jednotného místa přístupu, kromě za okolností popsaných v článku 9.12 (Omezené zadávací řízení). Oznámení zamýšlené veřejné zakázky musí být nadále přístupné veřejnosti alespoň do konce lhůty uvedené v oznámení. Příslušné elektronické médium musí každá smluvní strana uvést na seznamu v příslušném oddílu přílohy 9-H.
 2. Není-li v této kapitole stanoveno jinak, musí každé oznámení zamýšlené veřejné zakázky obsahovat:
 a)
 název a adresu zadavatele a další informace nezbytné ke kontaktování zadavatele a získání všech příslušných dokumentů souvisejících s veřejnou zakázkou a případně jejich cenu a podmínky platby;
 b)
 popis veřejné zakázky, včetně povahy a množství zboží nebo služeb, jež mají být dodány,


text:
nebo, není-li množství známo, odhadované množství;
 c)
 u opakovaných smluv pokud možno odhad, kdy budou oznámeny navazující zamýšlené veřejné zakázky;
 d)
 popis opcí;
 e)
 časový rámec dodávky zboží či služeb nebo dobu trvání smlouvy;
 f)
 metodu veřejné zakázky, jež se použije, a upřesnění, zda bude zahrnovat vyjednávání nebo elektronickou aukci;
 g)
 případně adresu a lhůtu pro podání žádosti o účast v zadávacím řízení;
 h)
 adresu a lhůtu pro podávání nabídek;
 i)
 jazyk či jazyky, v nichž lze podávat nabídky či žádosti o účast, pokud mohou být předkládány v jiném než úředním jazyce smluvní strany, kde se nachází zadavatel;
 j)
 seznam a stručný popis podmínek účasti dodavatelů, včetně požadavků na specifické dokumenty nebo osvědčení, jež musí dodavatelé v této souvislosti předložit, nejsou-li tyto požadavky uvedeny v zadávací dokumentaci, která je poskytována všem zainteresovaným dodavatelům současně s oznámením zamýšlené veřejné zakázky;
 k)
 pokud zadavatel podle článku 9.8 (Kvalifikace dodavatelů) hodlá vybrat omezený počet kvalifikovaných dodavatelů, které do zadávacího řízení pozve, kritéria, jež budou při takovém výběru dodavatelů použita, a případně omezení počtu dodavatelů, kterým bude povoleno zúčastnit se zadávacího řízení, a
 l)
 upřesnění, zda se na veřejnou zakázku vztahuje tato dohoda.
 3. Pro každou zamýšlenou veřejnou zakázku musí zadavatel současně se zveřejněním oznámení zamýšlené veřejné zakázky zveřejnit snadno dostupné souhrnné oznámení v jednom z jazyků WTO. Oznámení obsahuje alespoň tyto informace:
 a)
 předmět veřejné zakázky;
 b)
 nejzazší lhůtu pro předložení nabídky nebo případně nejzazší lhůtu pro podání žádosti o účast v nabídkovém řízení nebo o zařazení na stálý seznam a
 c)
 adresu, na níž si lze vyžádat dokumentaci potřebnou k veřejné zakázce.
 4. Zadavatelé se vyzývají k tomu, aby co nejdříve v každém účetním roce elektronicky prostřednictvím jednotného místa přístupu používaného ke zveřejňování oznámení zamýšlených veřejných zakázek zveřejnili oznámení budoucích plánovaných veřejných zakázek (dále jen „oznámení plánovaných veřejných zakázek“). Toto oznámení by mělo obsahovat předmět veřejné zakázky a plánované datum, kdy bude zveřejněno oznámení zamýšlené veřejné zakázky.
 5. Zadavatel z přílohy 9-B nebo 9-C může použít oznámení plánované veřejné zakázky jako oznámení zamýšlené veřejné zakázky za předpokladu, že toto oznámení plánované veřejné zakázky obsahuje všechny informace stanovené v odstavci 2, které jsou dostupné, a také prohlášení, že zainteresovaní dodavatelé mají zadavateli sdělit svůj zájem o veřejnou zakázku.
 ČLÁNEK 9.7
 Podmínky účasti
 1. Zadavatel omezí veškeré podmínky účasti v zadávacím řízení na podmínky, které jsou zásadní pro zajištění toho, aby měl dodavatel pro realizaci dané veřejné zakázky právní a finanční kapacitu i podnikatelské a odborné schopnosti.
 2. Při stanovení podmínek účasti zadavatel:
 a)
 nesmí účast dodavatele ve veřejné zakázce podmínit dřívějším zadáním jedné nebo více zakázek zadavatelem smluvní strany tomuto dodavateli nebo předchozími pracovními zkušenostmi dodavatele na území dotčené smluvní strany, avšak
 b)
 může vyžadovat odpovídající předchozí zkušenosti, pokud jsou zásadní pro splnění podmínek zakázky.
 3. Při posuzování, zda dodavatel splňuje podmínky účasti, zadavatel:
 a)
 hodnotí finanční kapacitu i podnikatelské a odborné schopnosti dodavatele na základě jeho podnikatelských aktivit jak na území strany zadavatele, tak mimo ně a
 b)
 vychází z podmínek, které předem blíže určil v oznámeních či v zadávací dokumentaci.
 4.


text:
Smluvní strana a její zadavatelé mohou dodavatele vyloučit na základě důkazů o:
 a)
 bankrotu;
 b)
 falešných prohlášeních;
 c)
 významných či přetrvávajících nedostatcích při provádění některých podstatných požadavků či povinností podle předchozí smlouvy či smluv;
 d)
 pravomocném rozhodnutí v souvislosti se závažnou trestnou činností nebo se závažnými přestupky;
 e)
 profesním pochybení nebo jednání či opomenutí, jež je neslučitelné s obchodní integritou dodavatele, nebo
 f)
 neplacení daní.
 ČLÁNEK 9.8
 Kvalifikace dodavatelů
 1. Každá smluvní strana, včetně jejích zadavatelů, může vést systém registrace dodavatelů, do něhož se zainteresovaní dodavatelé musí zaregistrovat a vyplnit některé informace.
 2. Každá smluvní strana zajistí, aby:
 a)
 její zadavatelé vynaložili úsilí k minimalizaci rozdílů ve svých kvalifikačních postupech a
 b)
 se zadavatelé, vedou-li registrační systém, snažili minimalizovat rozdíly v nich.
 3. Žádná smluvní strana, včetně jejích zadavatelů, nesmí přijmout ani používat žádný registrační systém nebo kvalifikační postup za účelem nebo s účinkem vytváření zbytečných překážek účasti dodavatelů z druhé smluvní strany v jejích veřejných zakázkách.
 4. Pokud zadavatel hodlá využít výběrového zadávacího řízení:
 a)
 musí v oznámení zamýšlené veřejné zakázky uvést alespoň informace podle čl. 9.6 (Oznamování) odst. 2 písm. a), b), f), g), j), k) a l) a vyzývat dodavatele, aby předložili žádost o účast, a
 b)
 poskytne kvalifikovaným dodavatelům na počátku lhůty pro podávání nabídek přinejmenším informace uvedené v čl. 9.6 (Oznamování) odst. 2 písm. c), d), e), h) a i), které oznámí v souladu s čl. 9.10 (Lhůty) odst. 3 písm. b).
 5. Zadavatel umožní všem kvalifikovaným dodavatelům účastnit se konkrétního zadávacího řízení, ledaže by zadavatel v oznámení zamýšlené veřejné zakázky stanovil omezení, pokud jde o počet dodavatelů, jimž bude dovoleno předložit nabídku, a kritéria pro výběr tohoto omezeného počtu dodavatelů. V každém případě počet dodavatelů, jimž bude dovoleno předložit nabídku, musí být dostatečný k zajištění hospodářské soutěže, aniž by byla dotčena účinnost provozu systému veřejných zakázek.
 6. Pokud zadávací dokumentace není veřejně přístupná od data zveřejnění oznámení podle odstavce 4, zajistí zadavatel, aby tyto dokumenty byly poskytnuty všem kvalifikovaným dodavatelům vybraným v souladu s odstavcem 5 ve stejnou dobu.
 7. Zadavatel může vést stálý seznam dodavatelů, pokud je oznámení vyzývající zainteresované dodavatele k podání žádosti o zařazení na seznam:
 a)
 je zveřejňováno každý rok a
 b)
 je-li zveřejněno elektronicky, je nepřetržitě k dispozici na vhodném médiu uvedeném v příloze 9-H.
 8. Oznámení uvedené v odstavci 7 zahrnuje:
 a)
 popis zboží či služeb nebo jejich kategorií, pro něž lze seznam použít;
 b)
 podmínky účasti, které musí dodavatelé splňovat, aby byli zapsáni na seznam, a způsob, jakým bude zadavatel ověřovat splnění těchto podmínek dodavatelem;
 c)
 název a adresu zadavatele a další informace nezbytné ke kontaktování zadavatele a získání všech příslušných dokumentů souvisejících se seznamem;
 d)
 dobu platnosti seznamu a způsob jeho obnovení nebo ukončení, nebo není-li uvedena doba platnosti, popis způsobu, jakým bude oznámeno, že je používání seznamu ukončeno; a
 e)
 zmínku, že seznam lze použít pro veřejné zakázky, na něž se vztahuje tato dohoda.
 9. V případech, kdy je platnost stálého seznamu stanovena na tři roky nebo méně, může zadavatel bez ohledu na ustanovení odstavce


text:
7 zveřejnit oznámení podle odstavce 7 pouze jednou, a sice na začátku doby platnosti seznamu, za předpokladu, že oznámení:
 a)
 že v oznámení je uvedena doba platnosti a že žádná další oznámení již nebudou zveřejněna a
 b)
 je zveřejněno elektronicky a je během doby platnosti neustále dostupné.
 10. Zadavatel umožní dodavatelům kdykoli požádat o zařazení na stálý seznam a zařadí na něj v rozumně krátké době všechny kvalifikované dodavatele.
 11. Podá-li dodavatel, který není uveden na stálém seznamu, žádost o účast na veřejné zakázce na základě stálého seznamu a všechny požadované s tím související dokumenty ve lhůtě stanovené v čl. 9.10 odst. 2 (Lhůty), zadavatel žádost přezkoumá. Zadavatel dodavatele nevyloučí z účasti na veřejné zakázce z důvodu nedostatku času na přezkoumání jeho žádosti, leda že by ve výjimečném případě kvůli složitosti veřejné zakázky nebyl zadavatel schopen dokončit přezkoumání žádosti ve lhůtě určené k podávání nabídek.
 12. Zadavatel uvedený v příloze 9-C může použít oznámení vyzývající dodavatele k podání žádosti o zařazení na stálý seznam jako oznámení zamýšlené veřejné zakázky za předpokladu, že:
 a)
 je oznámení zveřejněno v souladu s odstavcem 7 a obsahuje informace uvedené v odstavci 8 a také veškeré dostupné informace uvedené v čl. 9.6 (Oznamování) odst. 2 a prohlášení, že se jedná o oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo že další oznámení o veřejných zakázkách, na něž se vztahuje stálý seznam, obdrží pouze dodavatelé uvedení na stálém seznamu, a
 b)
 zadavatel neprodleně poskytne dodavatelům, kteří u něho projevili o danou veřejnou zakázku zájem, informace, jež jim budou postačovat k posouzení jejich zájmu o veřejnou zakázku, včetně všech zbývajících informací stanovených v čl. 9.6 (Oznamování) odst. 2, a to v míře, v níž jsou takové informace dostupné.
 13. Zadavatel uvedený v příloze 9-C může umožnit dodavateli, který požádal o zařazení na stálý seznam v souladu s odstavcem 10, aby podal nabídku na danou veřejnou zakázku, má-li zadavatel dostatek času přezkoumat, zda dodavatel splňuje podmínky účasti.
 14. Zadavatel neprodleně informuje všechny dodavatele, kteří podají žádost o účast nebo o zařazení na stálý seznam, o svém rozhodnutí ohledně jejich žádostí.
 15. Pokud zadavatel zamítne dodavatelovu žádost o účast nebo o zařazení na stálý seznam, přestane dodavatele považovat za kvalifikovaného nebo jej vyškrtne ze stálého seznamu, neprodleně o této skutečnosti daného dodavatele informuje a na jeho žádost mu neprodleně poskytne písemné odůvodnění svého rozhodnutí.
 ČLÁNEK 9.9
 Technické specifikace a zadávací dokumentace
 1. Zadavatel nebude vypracovávat, přijímat ani uplatňovat žádné technické specifikace nebo předepisovat žádný postup posuzování shody za účelem nebo s účinkem vytvoření zbytečných překážek pro mezinárodní obchod.
 2. Při definování technických specifikací pořizovaného zboží nebo služeb zadavatel, je-li to vhodné:
 a)
 stanoví technické specifikace spíše ve smyslu výkonnostních a funkčních požadavků než vzhledových nebo popisných charakteristik a
 b)
 založí technické specifikace na mezinárodních normách, pokud takové normy existují; v opačném případě na vnitrostátních technických předpisech, uznávaných vnitrostátních normách nebo na stavebních předpisech.
 3. Pokud se v technických specifikacích použijí vzhledové nebo popisné charakteristiky, měl by zadavatel uvést, je-li to vhodné, že bude brát v úvahu nabídky rovnocenného zboží či služeb, které


text:
prokazatelně splňují podmínky dané zakázky, a to použitím například slov „nebo rovnocenné“ v zadávací dokumentaci.
 4. Zadavatel nesmí v technických specifikacích uvádět požadavek nebo odkaz na určitou ochrannou známku nebo obchodní jméno, patent, autorské právo, průmyslový vzor nebo typ, specifický původ, výrobce nebo dodavatele, pokud existuje jiný dostatečně přesný nebo srozumitelný způsob, jak požadavky veřejné zakázky popsat; pokud takový způsob neexistuje, musí zadavatel v zadávací dokumentaci použít slova jako „nebo rovnocenné“.
 5. Zadavatel si nevyžádá ani nepřijme způsobem, který by ve svém důsledku bránil hospodářské soutěži, doporučení, které by mohlo být použito při vypracovávání nebo přijímání technických specifikací pro určitou veřejnou zakázku, od osoby, která může mít na veřejné zakázce obchodní zájem.
 6. Pro upřesnění je třeba uvést, že smluvní strana a také její zadavatelé smí v souladu s tímto článkem vypracovávat, přijímat nebo uplatňovat technické specifikace s cílem podporovat zachování přírodních zdrojů nebo ochranu životního prostředí.
 7. Pokud zadavatel stanoví environmentální charakteristiky, pokud jde o výkonnost či funkční požadavky, jak jsou uvedeny v odst. 2 písm. a), může zvážit použití podrobné specifikace nebo v případě nutnosti jejích částí, jak definují ekoznačky používané v Unii a zelené značky používané v Singapuru, pokud:
 a)
 jsou takové specifikace vhodné k definici charakteristik dodavatelů či služeb, jež jsou předmětem smlouvy;
 b)
 požadavky na značku jsou definovány na základě vědeckých informací; a
 c)
 tyto specifikace jsou přístupné všem zainteresovaným stranám.
 8. Zadavatel poskytne dodavatelům zadávací dokumentaci, která obsahuje všechny informace potřebné k tomu, aby dodavatelé mohli vypracovat a předložit odpovídající nabídky. Tato dokumentace musí zahrnovat úplný popis (pokud již nebyl poskytnut v oznámení zamýšlené veřejné zakázky):
 a)
 veřejné zakázky, včetně povahy a množství zboží nebo služeb, jež mají být dodány, nebo, není-li množství známo, odhadované množství a veškerých požadavků, jež mají být splněny, včetně veškerých technických specifikací, osvědčení posouzení shody, plánů, výkresů nebo návodů;
 b)
 podmínek účasti dodavatelů, včetně seznamu informací a dokumentů, jež musí dodavatelé předložit v souvislosti s podmínkami účasti;
 c)
 veškerých hodnotících kritérií, jež zadavatel použije při udílení veřejné zakázky, a není-li cena jediným kritériem, její relativní význam;
 d)
 vede-li zadavatel zadávací řízení elektronicky, požadavky pro ověřování pravosti a kódování nebo jiné požadavky související s podáváním informací elektronickou cestou;
 e)
 uspořádá-li zadavatel elektronickou aukci, pravidla, za nichž bude aukce provedena, včetně stanovení prvků veřejné zakázky v souvislosti s hodnotícími kritérii;
 f)
 pokud bude zadávací řízení veřejně zahájeno, data, času a místa zahájení, případně osob, jejichž přítomnost bude povolena;
 g)
 o všech ostatních podmínkách, včetně platebních podmínek a omezeních prostředků, kterými lze nabídky podávat, například v tištěné formě nebo elektronicky, a
 h)
 lhůt pro dodání zboží či poskytnutí služeb.
 9. Při stanovení data dodání zboží či poskytnutí služeb musí zadavatel zohlednit faktory, jako je složitost veřejné zakázky, rozsah očekávaných subdodávek nebo realistická doba potřebná pro výrobu, vyskladnění a dopravu zboží z místa dodání nebo doba potřebná pro poskytnutí služeb.
 10. Zadavatelé mohou stanovit environmentální podmínky týkající se výkonnosti veřejné zakázky, jsou-li v souladu s pravidly, jež stanoví tato kapitola, a jsou uvedeny v oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo v jiném oznámení použitém


text:
jako oznámení zamýšlené veřejné zakázky (33) nebo v zadávací dokumentaci.
 11. Hodnotící kritéria stanovená v oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo v jiném oznámení použitém jako oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo v zadávací dokumentaci mohou mimo jiné zahrnovat cenu a ostatní nákladové faktory, kvalitu, technickou úroveň, environmentální charakteristiky a podmínky dodání či poskytnutí.
 12. Zadavatel je povinen neprodleně:
 a)
 poskytnout zadávací dokumentaci, a zajistit tak, že budou mít zainteresovaní dodavatelé dostatek času k předložení odpovídajících nabídek;
 b)
 poskytne zadávací dokumentaci na požádání kterémukoli dodavateli, který má zájem, a
 c)
 zodpovědět veškeré odůvodněné žádosti o příslušné informace ze strany zainteresovaných či zúčastněných dodavatelů, pokud takové informace tyto dodavatele nezvýhodňují před ostatními.
 13. Pokud zadavatel před zadáním zakázky změní kritéria nebo požadavky stanovené v oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo v jiném oznámení použitém jako oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo v zadávací dokumentaci, kterou mají zúčastnění dodavatelé k dispozici, nebo opraví či znovu zveřejní oznámení nebo zadávací dokumentaci, veškerá taková změněná, opravená nebo nově zveřejněná oznámení či zadávací dokumentaci písemně předá:
 a)
 všem dodavatelům, kteří se účastní v době, kdy je provedena změna, oprava nebo nové vydání, jsou-li dodavatelé zadavateli známi, a ve všech ostatních případech stejným způsobem, jakým byla zveřejněna původní informace, a
 b)
 ve vhodnou dobu tak, aby tito dodavatelé měli možnost příslušně upravit své nabídky a znovu je podat.
 ČLÁNEK 9.10
 Lhůty
 1. Zadavatel poskytne podle svých přiměřených potřeb dodavatelům dostatečnou lhůtu na přípravu a podání žádosti o účast a odpovídající nabídky a přihlédne přitom k faktorům, jako jsou:
 a)
 povaha a složitost veřejné zakázky;
 b)
 předpokládaný rozsah subdodávek a
 c)
 doba potřebná pro předání nabídky ze zahraničí i z tuzemska, pokud k předání není použito elektronických prostředků.
 Tyto lhůty, včetně jakýchkoli prodloužení, jsou stejné pro všechny zainteresované nebo zúčastněné dodavatele.
 2. Zadavatel využívající výběrového zadávacího řízení stanoví, že konečné datum pro podání žádostí o účast v zásadě nesmí být dříve než 25 dnů od data zveřejnění oznámení zamýšlené veřejné zakázky. V naléhavých případech, které musí zadavatel řádně odůvodnit, kdy tuto lhůtu nelze poskytnout, může být lhůta zkrácena, ovšem nikoli na méně než deset dní.
 3. Kromě případů stanovených v odstavcích 4, 5, 7 a 8 zadavatel stanoví, že konečné datum pro podání nabídek nesmí být dříve než 40 dnů od data, kdy:
 a)
 bylo zveřejněno oznámení o zamýšlené veřejné zakázce (v případě otevřeného nabídkového řízení), nebo
 b)
 zadavatel oznámí dodavatelům, že budou vyzváni k podání nabídek, a to za použití stálého seznamu či nikoli, v případě výběrového zadávacího řízení.
 4. Zadavatel může lhůtu pro podávání nabídek stanovenou v odstavci 3 zkrátit, avšak nikoli na méně než deset dní, pokud:
 a)
 zadavatel zveřejnil oznámení plánované veřejné zakázky podle čl. 9.6 (Oznamování) odst. 4 nejpozději 40 dnů a ne dříve než dvanáct měsíců před zveřejněním oznámení zamýšlené veřejné zakázky a oznámení plánované veřejné zakázky obsahuje:
 i)
 popis veřejné zakázky;
 ii)
 přibližné konečné datum podávání nabídek nebo žádostí o účast;
 iii)
 prohlášení, že by zainteresovaní dodavatelé měli vyjádřit zájem o veřejnou zakázku zadavateli;
 iv)
 adresu, na které je možno žádat o dokumenty související


text:
se zakázkou, a
 v)
 co nejvíce dostupných informací, jež se pro oznámení zamýšlené veřejné zakázky vyžadují podle čl. 9.6 (Oznamování) odst. 2;
 b)
 zadavatel u zakázek, po nichž budou následovat zakázky další, v počátečním oznámení zamýšlené veřejné zakázky uvedl, že v následných oznámeních budou stanoveny lhůty pro předkládání nabídek na základě tohoto odstavce, nebo
 c)
 v naléhavých případech, které musí zadavatel řádně odůvodnit, tuto lhůtu pro podávání nabídek v souladu s odstavcem 3 nelze poskytnout.
 5. Zadavatel může lhůtu pro podávání nabídek stanovenou v odstavci 3 zkrátit o pět dnů za každé z následujících okolností:
 a)
 oznámení zamýšlené veřejné zakázky se zveřejní elektronicky;
 b)
 veškerá zadávací dokumentace ode dne zveřejnění zamýšlené veřejné zakázky je elektronicky dostupná a
 c)
 nabídky lze zadavateli zasílat elektronicky.
 6. Využití ustanovení odstavce 5 ve spojení s odstavcem 4 nemůže v žádném případě vést ke zkrácení lhůty pro podávání nabídek stanovené v odstavci 3 na méně než deset dnů od data, kdy bylo oznámení zamýšlené veřejné zakázky zveřejněno.
 7. Aniž jsou dotčena ostatní ustanovení tohoto článku, nakupuje-li zadavatel komerční zboží či služby nebo jejich kombinaci, nesmí lhůtu pro podávání nabídek stanovenou v odstavci 3 zkrátit na méně než třináct dní, zveřejní-li současně toto oznámení zamýšlené veřejné zakázky a zadávací dokumentaci elektronicky. Kromě toho, přijímá-li zadavatel nabídky na komerční zboží či služby elektronicky, nesmí lhůtu stanovenou v odstavci 3 zkrátit na méně než deset dní.
 8. Pokud zadavatel uvedený v příloze 9-B nebo 9-C vybral všechny nebo omezený počet kvalifikovaných dodavatelů, lze lhůtu pro podávání nabídek stanovit po vzájemné dohodě mezi zadavatelem a vybranými dodavateli. Nedojde-li k takové dohodě, nesmí být lhůta kratší než deset dní.
 ČLÁNEK 9.11
 Jednání
 1. Každá smluvní strana může stanovit, že její zadavatelé vedou jednání:
 a)
 pokud zadavatel uvedl, že má v úmyslu vést jednání, v oznámení zamýšlené veřejné zakázky požadovaném podle čl. 9.6 (Oznamování) odst. 2 nebo
 b)
 pokud se na základě hodnocení ukáže, že žádná nabídka není zjevně nejvýhodnější, pokud jde o konkrétní hodnotící kritéria stanovená v oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo v jiném oznámení použitém jako oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo v zadávací dokumentaci.
 2. Zadavatel je povinen:
 a)
 zajistit, aby každé vyloučení dodavatelů, kteří se účastní jednání, bylo provedeno v souladu s hodnotícími kritérii stanovenými v oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo v jiném oznámení použitém jako oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo v zadávací dokumentaci, a
 b)
 poskytnout po ukončení jednání zbývajícím zúčastněným dodavatelům společnou lhůtu pro předložení nových nebo přepracovaných nabídek.
 ČLÁNEK 9.12
 Omezené zadávací řízení
 1. Nepoužije-li zadavatel toto ustanovení pro účely zabránění hospodářské soutěži mezi dodavateli nebo způsobem, který diskriminuje dodavatele druhé smluvní strany nebo chrání domácí dodavatele, může využít omezeného zadávacího řízení a rozhodnout se, že nepoužije článek 9.6 (Oznamování), článek 9.7 (Podmínky účasti), článek 9.8 (Kvalifikace dodavatelů), čl. 9.9 odst. 8 až 13 (Technické specifikace a zadávací dokumentace), článek 9.10 (Lhůty), článek 9.11 (Jednání), článek 9.13 (Elektronické aukce) a článek 9.14 (Zpracování nabídek a zadávání zakázek) pouze za některé z následujících okolností:
 a)
 pokud:
 i)
 nebyly předloženy žádné nabídky nebo o účast nepožádal žádný


text:
dodavatel;
 ii)
 nebyly předloženy žádné nabídky, které by odpovídaly základním požadavkům zadávací dokumentace;
 iii)
 žádný dodavatel nesplnil podmínky účasti, nebo
 iv)
 předložené nabídky byly předem dohodnuty,
 za předpokladu, že požadavky stanovené v zadávací dokumentaci nejsou zadavatelem podstatně změněny;
 b)
 může-li z následujících důvodů zboží nebo služby poskytnout pouze konkrétní dodavatel a neexistuje rozumná alternativa nebo náhradní zboží či služby:
 i)
 požadavek se týká uměleckého díla;
 ii)
 ochrana patentů, autorských práv nebo jiných výhradních práv nebo
 iii)
 kvůli absenci hospodářské soutěže z technických důvodů;
 c)
 pokud jde o dodatečné dodávky od původního dodavatele zboží a služeb, které nebyly do původní veřejné zakázky zahrnuty, a pokud změna dodavatele tohoto dodatečného zboží a služeb:
 i)
 není možná z ekonomických nebo technických důvodů, jako jsou například požadavky na zaměnitelnost nebo interoperabilitu se stávajícím zařízením, softwarem, službami nebo instalacemi pořízenými v rámci původní zakázky; a
 ii)
 by zadavateli způsobila značné obtíže nebo výrazné zvýšení nákladů;
 d)
 v nezbytně nutných případech, pokud z důvodů extrémní naléhavosti vyvolaných událostmi, které zadavatel nemohl předvídat, by zboží nebo služby nemohly být získány včas prostřednictvím otevřeného zadávacího řízení nebo výběrového zadávacího řízení;
 e)
 v případě zboží zakoupeného na komoditním trhu;
 f)
 pokud zadavatel pořizuje prototyp nebo první zboží nebo službu, které jsou vyvinuty na jeho žádost v průběhu plnění určité zakázky na výzkum, pokus, studii nebo původní vývoj nebo pro její potřeby. Původní vývoj prvního zboží nebo služby může zahrnovat omezenou produkci nebo dodávku, jejímž účelem je zahrnout výsledky testů v terénu a prokázat, že zboží nebo služby jsou vhodné pro výrobu či dodávku v odpovídajícím množství a přijatelné kvalitě, avšak nezahrnuje výrobu nebo dodávku v množstvích nutných pro nastolení obchodní rentability nebo pro pokrytí nákladů na výzkum a vývoj;
 g)
 nákupy proběhnou za výjimečně výhodných podmínek, které jsou nabízeny pouze krátkodobě jako neobvyklý prodej, jako je prodej majetku podniků v nucené správě, konkursu nebo bankrotu, nikoli však běžný nákup od běžných dodavatelů, a
 h)
 zakázka je udělena vítězi soutěže o návrh, pokud:
 i)
 soutěž byla uspořádána způsobem, který je v souladu se zásadami této kapitoly, zejména co se týká zveřejnění oznámení zamýšlené zakázky, a
 ii)
 účastníci soutěže jsou hodnoceni nezávislou porotou a vítěz má získat zakázku na návrh.
 2. Zadavatel vyhotoví písemnou zprávu o každé zakázce udělené podle odstavce 1. Zpráva bude obsahovat jméno zadavatele, hodnotu a druh dodaného zboží či poskytnutých služeb a prohlášení o okolnostech a podmínkách popsaných v odstavci 1, jež opravňují použití omezeného zadávacího řízení.
 ČLÁNEK 9.13
 Elektronické dražby
 Pokud zadavatel hodlá zadat veřejnou zakázku, na niž se vztahuje tato dohoda, prostřednictvím elektronické dražby, poskytne každému účastníkovi před zahájením této dražby:
 a)
 metodu pro automatické hodnocení (včetně matematického vzorce), která je založena na hodnotících kritériích stanovených v zadávací dokumentaci a která bude při dražbě použita pro automatické řazení a přeřazování;
 b)
 výsledky všech prvotních hodnocení prvků jeho nabídky, pokud má být zakázka zadána na základě nejvýhodnější nabídky; a
 c)
 jakékoli jiné relevantní informace k provádění dražby.
 ČLÁNEK 9.14
 Zpracování nabídek a zadávání zakázek
 1. Zadavatel všechny nabídky přijímá, otevírá a nakládá s nimi v souladu


text:
s postupy, které zaručí spravedlnost a nestrannost zadávacího řízení, jakož i zachování důvěrnosti nabídek.
 2. Zadavatel nepenalizuje žádného dodavatele, jehož nabídka je přijata po uplynutí určené lhůty, pokud je toto zpoždění způsobeno pouze zanedbáním ze strany zadavatele.
 3. Poskytne-li zadavatel některému dodavateli v době od zahájení zadávacího řízení do přidělení zakázky možnost opravit nechtěné chyby formálního rázu, poskytne stejnou možnost všem zúčastněným dodavatelům.
 4. Nabídka, která má být hodnocena z hlediska možnosti zadání zakázky, musí být podána v písemné podobě a musí při otevření odpovídat nezbytným požadavkům stanoveným v oznámeních a v zadávací dokumentaci a musí být podána dodavatelem, který splňuje podmínky účasti.
 5. S výjimkou případů, kdy zadavatel rozhodne, že zadání zakázky není ve veřejném zájmu, zadá zakázku tomu dodavateli, o kterém zjistí, že je schopen splnit podmínky zakázky, a který pouze na základě hodnotících kritérií stanovených v oznámeních a v zadávací dokumentaci předložil:
 a)
 nejvýhodnější nabídku nebo
 b)
 je-li jediným kritériem cena, nabídku cenově nejnižší.
 6. Pokud zadavatel obdrží nabídku v ceně, která je ve srovnání s cenami ostatních předložených nabídek abnormálně nízká, může u dodavatele ověřit, zda splňuje podmínky účasti a zda je schopen splnit podmínky zakázky a/nebo zda cena zohledňuje poskytnutí subvencí.
 7. Shledá-li zadavatel, že nabídka je nezvykle nízká, protože dodavatel obdržel subvence, může tuto nabídku z tohoto jediného důvodu odmítnout pouze po konzultaci s dodavatelem, není-li tento dodavatel schopen v dostatečné lhůtě, již mu stanoví zadavatel, prokázat, že dotčená subvence byla poskytnuta v souladu s pravidly pro subvence stanovenými v této dohodě.
 8. Zadavatel nebude využívat opcí, rušit veřejné zakázky či měnit zadané zakázky způsobem, který obchází povinnosti podle této kapitoly.
 Článek 9.15
 Transparentnost informací o veřejné zakázce
 1. Zadavatel neprodleně seznámí zúčastněné dodavatele se svým rozhodnutím o zadání zakázky a na žádost dodavatele tak učiní písemně. S výhradou čl. 9.16 odst. 2 a 3 (Zveřejňování informací) poskytne zadavatel neúspěšným dodavatelům na jejich žádost odůvodnění, proč nevybral jejich nabídku, a uvede relativní přednosti, které měla nabídka vítězného dodavatele.
 2. Do 72 dnů po zadání zakázky, na kterou se vztahuje tato kapitola, zadavatel zveřejní oznámení prostřednictvím příslušného tištěného nebo elektronického média uvedeného v příloze 9-H. Uveřejní-li zadavatel oznámení pouze v elektronickém médiu, musí informace zůstat snadno dostupné po přiměřenou dobu. Oznámení obsahuje přinejmenším tyto informace:
 a)
 popis dodaného zboží či poskytnutých služeb;
 b)
 název a adresu zadavatele;
 c)
 název a adresu vítězného dodavatele;
 d)
 hodnotu úspěšné nabídky nebo nejvyšší a nejnižší nabídky, jež se při udílení zakázky braly v potaz;
 e)
 datum přidělení a
 f)
 typ použité metody zadávání veřejné zakázky a v případě, kdy se použilo omezeného zadávacího řízení podle článku 9.12 (Omezené zadávací řízení), popis okolností opravňujících k použití omezeného zadávacího řízení.
 3. Každý zadavatel uchovává po dobu alespoň tří let od data udělení zakázky:
 a)
 dokumentaci a zprávy ze zadávacích řízení a zadané zakázky v souvislosti s veřejnou zakázkou, na niž se vztahuje tato dohoda, včetně zpráv požadovaných podle článku 9.12 (Omezené zadávací řízení), a
 b)
 údaje, které zajišťují náležitou zpětnou dohledatelnost provedených zadávacích řízení týkajících se zahrnutých zakázek elektronickými prostředky.
 4.


text:
Obě smluvní strany se dohodly, že si budou vzájemně poskytovat dostupné a srovnatelné statistické údaje ohledně veřejných zakázek, jichž se týká tato kapitola.
 ČLÁNEK 9.16
 Zveřejňování informací
 1. Na žádost jedné smluvní strany poskytne druhá smluvní strana neprodleně veškeré informace nezbytné ke zjištění, zda byla veřejná zakázka udělena spravedlivě, nestranně a v souladu s touto kapitolou, včetně informací o charakteristikách a relativních výhodách úspěšné nabídky. V případech, kdy by sdělení těchto informací poškodilo hospodářskou soutěž při zadávacích řízeních v budoucnu, smí smluvní strana, jež tyto informace obdržela, tyto informace zpřístupnit dodavatelům pouze po konzultaci a se souhlasem smluvní strany, která dané informace poskytla.
 2. Smluvní strany, včetně jejich zadavatelů, neposkytnou žádnému dodavateli informace, jež by mohly poškodit spravedlivou hospodářskou soutěž mezi dodavateli, bez ohledu na jakákoli jiná ustanovení této kapitoly.
 3. Žádná ustanovení této kapitoly nelze vykládat tak, že by byly smluvní strany, včetně jejich zadavatelů, orgánů a přezkumných subjektů, povinny zveřejňovat důvěrné informace, pokud by takové zveřejnění:
 a)
 bránilo prosazování práva;
 b)
 mohlo poškodit spravedlivou hospodářskou soutěž mezi dodavateli;
 c)
 poškodilo legitimní podnikatelské zájmy konkrétních osob, včetně ochrany duševního vlastnictví, nebo
 d)
 bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem.
 ČLÁNEK 9.17
 Vnitrostátní postupy pro přezkum
 1. Každá smluvní strana zajistí včasný, účinný, transparentní a nediskriminační postup pro správní či soudní přezkum, pomocí něhož bude moci dodavatel napadnout:
 a)
 porušení ustanovení této kapitoly, nebo
 b)
 pokud dodavatel nemá podle vnitrostátních právních předpisů dané smluvní strany právo přímo napadnout porušení této kapitoly, nedodržení opatření, kterými daná smluvní strana tuto kapitolu provádí,
 jestliže k nim došlo v souvislosti s veřejnou zakázkou, na kterou se vztahuje tato dohoda a na které má nebo měl daný dodavatel zájem Každá smluvní strana v každém případě zajistí, aby mohl přezkumný orgán na základě námitky dodavatele přezkoumat rozhodnutí, která přijali jejich příslušní zadavatelé, ohledně toho, zda konkrétní veřejná zakázka spadá mezi veřejné zakázky, jichž se týká tato kapitola.
 Procesní pravidla pro veškeré námitky musí mít písemnou podobu a být obecně dostupná elektronicky a/nebo v tištěné podobě.
 2. Podá-li dodavatel v souvislosti s veřejnou zakázkou, na kterou se vztahuje tato dohoda a na které má nebo měl daný dodavatel zájem, stížnost, že došlo k porušení nebo nedodržení ustanovení, jak je uvedeno v odstavci 1, smluvní strana, jejíž zadavatel veřejnou zakázku zadával, vyzve zadavatele a dodavatele, aby hledali řešení stížnosti prostřednictvím konzultace. Zadavatel jakoukoli takovou stížnost včas a nestranně zváží, a to způsobem, který nepoškodí dodavatelovu účast v probíhajícím nebo budoucím zadávacím řízení nebo jeho právo žádat nápravu podle postupu pro správní či soudní přezkum.
 3. Každému dodavateli se na vypracování a podání námitky poskytne dostatek času, v každém případě nejpozději deset dnů od okamžiku, kdy se dodavatel o důvodech námitky dozvěděl, nebo se o nich mohl dozvědět.
 4. Každá smluvní strana zřídí nebo pověří nejméně jeden nestranný správní či soudní orgán, který je nezávislý na zadavatelích a který bude přijímat a přezkoumávat námitky podané dodavatelem v souvislosti s veřejnou zakázkou, na kterou se vztahuje tato dohoda.
 5. Pokud námitku prvotně přezkoumá subjekt jiný než orgán uvedený v odstavci


text:
4, zajistí příslušná smluvní strana dodavateli možnost podat odvolání proti prvotnímu rozhodnutí k nestrannému správnímu nebo soudnímu orgánu, který je nezávislý na zadavateli, jehož veřejná nabídka je předmětem námitky.
 6. Každá smluvní strana zajistí, aby rozhodnutí přezkumného orgánu, který není soudním orgánem, buď podléhala soudnímu přezkumu, nebo aby existovaly postupy zaručující, aby:
 a)
 zadavatel odpověděl na námitku písemně a zpřístupnil přezkumnému orgánu veškerou relevantní dokumentaci;
 b)
 před rozhodnutím přezkumného orgánu o námitce měli účastníci řízení (dále jen „účastníci“) právo být vyslyšeni;
 c)
 účastníci měli právo na zastoupení a doprovod;
 d)
 účastníci měli přístup na všechna řízení;
 e)
 účastníci měli právo požadovat, aby řízení probíhalo veřejně a mohli při něm být přítomni svědci, a
 f)
 přezkumný orgán svá rozhodnutí nebo doporučení poskytoval včas, písemně a s odůvodněním základu pro každé rozhodnutí či doporučení.
 7. Každá smluvní strana přijme nebo ponechá v platnosti postupy pro rychlá dočasná opatření, která zajistí, že dodavatel neztratí příležitost účastnit se zadávacího řízení. Tato dočasná opatření mohou vést k pozastavení zadávacího řízení. Postupy mohou zajistit, že při rozhodování, zda by se taková opatření měla uplatnit, mohou být zohledněny hlavní nepříznivé důsledky pro předmětné zájmy, včetně zájmu veřejného. V případě neuplatnění opatření musí být pro to písemně uvedeny oprávněné důvody a
 8. Každá smluvní strana stanoví, že pokud přezkumný orgán rozhodl, že došlo k porušení nebo nedodržení ustanovení, jak je uvedeno v odstavci 1, může přezkumný orgán uložit nápravná opatření nebo vyrovnání za utrpěné ztráty nebo škody, jež musí být omezeny buď na náklady na vypracování nabídky, nebo na náklady na námitku. Pokud již byla zakázka udělena, mohou smluvní strany stanovit, že nápravné opatření není dostupné.
 ČLÁNEK 9.18
 Změna a oprava oblasti působnosti
 1. Každá smluvní strana druhé smluvní straně oznámí veškeré návrhy oprav příloh 9-A až 9-I, přemístění zadavatele z jedné z těchto příloh do jiné, odstranění zadavatele z některé z těchto příloh nebo jiné změny těchto příloh (dále jen společně „změny“).
 2. Pokud jde o návrh některé strany na odstranění zadavatele z příloh 9-A až 9-G z důvodu faktické ztráty kontroly či vlivu vlády na veřejnou zakázku zadavatele, na kterou se vztahuje tato dohoda, smluvní strana navrhující takovou změnu (dále jen „smluvní strana provádějící změnu“) zahrne do oznámení důkaz, že vláda fakticky ztratila kontrolu nebo vliv na zadavatele. Má se za to, že vláda ztratila kontrolu či vliv na veřejnou zakázku, na kterou se vztahuje tato dohoda, zadavatelů uvedených v příloze 9-C, pokud:
 a)
 v případě Unie, zadavatel provádí konkurenční činnost a
 b)
 v případě Singapuru, byl zadavatel privatizován.
 Pokud vláda ztratila kontrolu či vliv na veřejnou zakázku, na kterou se vztahuje tato dohoda, zadavatele smluvní strany, nemá druhá smluvní strana nárok na vyrovnávací úpravu.
 3. V případě jakýchkoli jiných změn zahrne smluvní strana provádějící změnu do oznámení informace o pravděpodobných důsledcích změny na působnost stanovenou v této kapitole. Navrhuje-li smluvní strana provést drobné změny či technické opravy čistě formální povahy, jež nemají vliv na veřejné zakázky, na něž se vztahuje tato dohoda, oznámí tyto změny nejméně jednou za dva roky.
 4. Pokud druhá smluvní strana


text:
podá námitku (dále jen „namítající smluvní strana“) k oznámení smluvní strany provádějící změnu, budou se smluvní strany snažit vyřešit námitku prostřednictvím dvoustranných konzultací, a to i konzultací ve Výboru pro obchod se službami, investice a veřejné zakázky zřízeném podle článku 16.2 (Specializované výbory), je-li to nezbytné. Při takových konzultacích smluvní strany zohlední:
 a)
 v případě oznámení podle odstavce 2 důkazy o tom, že vláda fakticky ztratila kontrolu či vliv na veřejnou zakázku, na kterou se vztahuje tato dohoda, zadavatele;
 b)
 v případě oznámení podle odstavce 3 důkazy o tom, že navrhovaná změna nemá vliv na působnost, a
 c)
 veškerá prohlášení týkající se potřeby či úrovně vyrovnávací úpravy vyplývající ze změn oznámených v souladu s odstavcem 1. Tyto úpravy mohou spočívat buď v tom, že smluvní strana provádějící změnu provede vyrovnávací rozšíření působnosti, nebo v tom, že namítající smluvní strana odpovídající působnost zruší, tak aby v obou případech byla zachována rovnováha práv a povinností a srovnatelná úroveň vzájemně dohodnutých působností stanovených v této kapitole.
 5. Smluvní strany mohou využít mechanismus řešení sporů podle kapitoly čtrnáct (Řešení sporů), pokud se namítající smluvní strana po dvoustranných konzultacích podle odstavce 4 domnívá, že dochází k jedné nebo více z těchto situací:
 a)
 v případě odst. 4 písm. a) vláda fakticky neztratila kontrolu či vliv na veřejnou zakázku, na kterou se vztahuje tato dohoda, zadavatele;
 b)
 v případě odst. 4 písm. b) změna nesplňuje kritéria stanovená v odstavci 3 a týkající se působnosti a měla by být předmětem vyrovnávací úpravy nebo
 c)
 v případě odst. 4 písm. c) nejsou vyrovnávací úpravy navrhované během konzultací mezi smluvními stranami přiměřené, aby byla zachována srovnatelná úroveň vzájemně dohodnutých působností.
 6. Navrhované změny vstoupí v platnost, pouze pokud:
 a)
 namítající smluvní strana nepředložila smluvní straně provádějící změnu písemnou námitku k navrhované změně do 45 dnů od data oznámení navrhované změny;
 b)
 namítající smluvní strana oznámila smluvní straně provádějící změnu, že námitku bere zpět;
 c)
 smluvní strany dosáhly dohody po povinných konzultacích podle odstavce 4 nebo
 d)
 námitka byla vyřešena prostřednictvím mechanismu řešení sporů podle odstavce 5.
 ČLÁNEK 9.19
 Úkoly výboru
 1. Smluvní strany mohou ve Výboru pro obchod se službami, investice a veřejné zakázky zřízeném podle článku 16.2 (Specializované výbory):
 a)
 přijmout způsoby podávání zpráv o statistických údajích podle čl. 9.15 (Transparentnost informací o veřejné zakázce) odst. 4;
 b)
 přezkoumávat nevyřízená oznámení o změnách působnosti a schvalovat aktualizaci seznamu zadavatelů v přílohách 9-A až 9-C;
 c)
 schvalovat vyrovnávací úpravy plynoucí ze změn týkajících se působnosti;
 d)
 na žádost revidovat orientační kritéria prokazující, že vláda fakticky ztratila kontrolu či vliv na veřejnou zakázku, na kterou se vztahuje tato dohoda, zadavatele;
 e)
 přijímat kritéria pro rozhodování o úrovni vyrovnávacích úprav působnosti;
 f)
 posuzovat otázky týkající se veřejných zakázek, které mu předloží kterákoli smluvní strana;
 g)
 vyměňovat si informace o konaných veřejných zakázkách v každé ze smluvních stran, včetně na nižší než centrální úrovni, a
 h)
 diskutovat o jakýchkoli jiných záležitostech souvisejících s prováděním této kapitoly.
 2. Smluvní strany mohou ve Výboru pro obchod se službami, investice a veřejné zakázky zřízeném podle


text:
článku 16.2 (Specializované výbory) přijmout jakékoli rozhodnutí nutné pro účely písmen a) až h).
 ČLÁNEK 9.20
 Úprava ustanovení Dohody o vládních zakázkách
 Pokud se na základě jiné dohody mění nebo pozastavuje uplatňování revidované Dohody o vládních zakázkách, smluvní strany rozhodnutím Výboru pro obchod se službami, investice a veřejné zakázky zřízeném podle článku 16.2 (Specializované výbory) odpovídajícím způsobem změní tuto kapitolu.
 KAPITOLA DESET
 Duševní vlastnictví
 ČLÁNEK 10.1
 Cíle
 1. Cílem této kapitoly je:
 a)
 usnadňovat výrobu a uvádění na trh inovativních a tvořivých produktů a poskytování služeb mezi stranami a
 b)
 zvýšit užitek z obchodu a investic prostřednictvím odpovídající a účinné úrovně ochrany práv duševního vlastnictví a opatření účinného vymáhání těchto práv.
 2. Na tuto kapitolu se obdobně vztahují cíle a zásady stanovené v části I Dohody TRIPS, a zejména v článku 7 (Cíle) a článku 8 (Zásady).
 ODDÍL A
 ZÁSADY
 ČLÁNEK 10.2
 Oblast působnosti a definice
 1. Smluvní strany připomínají závazky podle mezinárodních smluv týkajících se duševního vlastnictví, včetně Dohody TRIPS a Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví (ze dne 20. března 1883, revidované ve Stockholmu dne 15. července 1967; dále jen „Pařížská úmluva“). Ustanovení této kapitoly doplňují práva a povinnosti smluvních stran podle Dohody TRIPS a dalších mezinárodních smluv v oblasti duševního vlastnictví, jejichž smluvními stranami jsou.
 2. Pro účely této kapitoly zahrnují práva duševního vlastnictví:
 a)
 všechny kategorie duševního vlastnictví, jež jsou předmětem oddílů 1 až 7 části II Dohody TRIPS, konkrétně:
 i)
 autorské právo a práva s ním související;
 ii)
 patenty (34);
 iii)
 ochranné známky;
 iv)
 průmyslové vzory;
 v)
 topografie integrovaných obvodů;
 vi)
 zeměpisná označení;
 vii)
 ochranu důvěrných informací a
 b)
 odrůdové právo.
 ČLÁNEK 10.3
 Vyčerpání práva
 Každá smluvní strana může zřídit vlastní režim pro vyčerpání práv duševního vlastnictví, s výhradou příslušných ustanovení Dohody TRIPS.
 ODDÍL B
 NORMY TÝKAJÍCÍ SE PRÁV DUŠEVNÍHO VLASTNICTVÍ
 PODODDÍL A
 AUTORSKÉ PRÁVO A PRÁVA S NÍM SOUVISEJÍCÍ
 ČLÁNEK 10.4
 Poskytovaná ochrana
 Smluvní strany plní práva a povinnosti stanovené v Bernské úmluvě o ochraně literárních a uměleckých děl ze dne 9. září 1886 (naposledy pozměněné v Paříži dne 24. července 1971), Smlouvě WIPO o autorském právu (přijaté v Ženevě dne 20. prosince 1996), Smlouvě WIPO o výkonech výkonných umělců a zvukových záznamech (přijaté v Ženevě dne 20. prosince 1996) a Dohodě TRIPS (35). Smluvní strany mohou poskytovat ochranu výkonných umělců, výrobců zvukových záznamů a rozhlasových organizací v souladu s příslušnými ustanoveními Mezinárodní úmluvy o ochraně výkonných umělců, výrobců zvukových záznamů a rozhlasových organizací (sjednané v Římě dne 26. října 1961).
 ČLÁNEK 10.5
 Doba ochrany
 1. Každá smluvní strana stanoví, že je-li doba ochrany díla počítána na základě života autora, nesmí být doba ochrany kratší než život autora a 70 let po autorově smrti.
 2. U díla spoluautorů se doba stanovená v odstavci 1 počítá od smrti posledního žijícího autora.
 3. Doba ochrany kinematografických děl (36) nesmí být kratší než 70 let po zveřejnění díla se souhlasem autora nebo, nedošlo-li k takovému zveřejnění do padesáti let od vzniku díla, alespoň 70 let po jeho vzniku (37).
 4. Doba ochrany práv k zvukovým záznamům nesmí


text:
být kratší než 50 let po vzniku zvukového záznamu, a byl-li zvukový záznam během této doby zveřejněn, nesmí být kratší než 70 let po jeho prvním legálním zveřejnění.
 5. Doba ochrany práv k rozhlasovému vysílání nesmí být kratší než 50 let po prvním vysílání nebo vzniku rozhlasového vysílání.
 6. Doby ochrany stanovené v tomto článku se vypočítají ode dne 1. ledna roku následujícího po události, jíž se týkají.
 ČLÁNEK 10.6
 Výrobci zvukových záznamů
 Každá smluvní strana poskytne výrobcům zvukových záznamů (38) právo na jednu přiměřenou odměnu, pokud je zvukový záznam zveřejněn pro komerční účely nebo je reprodukce takového zvukového záznamu použita k plošnému bezdrátovému vysílání nebo k veřejnému vystoupení (39) (40)
 ČLÁNEK 10.7
 Právo na opětovný prodej
 Smluvní strany se dohodly, že si budou vyměňovat stanoviska a informace o postupech a politikách ohledně práv umělců na opětovný prodej.
 ČLÁNEK 10.8
 Spolupráce v oblasti kolektivní správy práv
 Smluvní strany se vynasnaží podporovat dialog a spolupráci mezi svými příslušnými společnostmi kolektivní správy za účelem zajištění snazšího přístupu a poskytování obsahu mezi územími smluvních stran a zajištění převodu licenčních poplatků plynoucích z používání díla nebo jiných předmětných věcí chráněných autorským právem.
 ČLÁNEK 10.9
 Ochrana technologických prostředků
 1. Každá smluvní strana stanoví přiměřenou právní ochranu a účinná právní opatření proti obcházení účinných technologických prostředků (41), které užívají autoři, výkonní umělci nebo výrobci zvukových záznamů v souvislosti s výkonem svých práv v souvislosti se svými díly, výkony nebo zvukovými záznamy a které omezují nakládání s nimi, k němuž příslušní autoři, výkonní umělci nebo výrobci zvukových záznamů nedali svolení nebo které není dovoleno vnitrostátními zákony (42).
 2. Pro stanovení odpovídající právní ochrany a účinných právních opatření uvedených v odstavci 1 stanoví každá smluvní strana ochranu alespoň:
 a)
 v rozsahu stanoveném ve vnitrostátních právních předpisech proti:
 i)
 nedovolenému obcházení účinných technologických prostředků prováděnému vědomě nebo s dostatečným důvodem vědět,
 ii)
 nabízení veřejnosti uváděním na trh zařízení nebo produktu, včetně počítačových programů, nebo služby jakožto způsobu obcházení účinného technologického prostředku; a
 b)
 proti výrobě, dovozu nebo distribuci zařízení nebo produktu, včetně počítačových programů, nebo poskytování služby, které:
 i)
 jsou primárně určeny nebo vyrobeny za účelem obcházení účinného technologického prostředku nebo
 ii)
 mají pouze omezený komerčně významný jiný účel, než je obcházení účinného technologického prostředku (43).
 3. K poskytování přiměřené právní ochrany a účinných právních nápravných opatření podle odstavce 1 může každá smluvní strana přijmout či ponechat v platnosti vhodná omezení či výjimky z opatření, kterými se provádí odstavce 1 a 2. Povinnostmi podle odstavců 1 a 2 nejsou dotčena práva, omezení, výjimky či prostředky obrany podle vnitrostátních právních předpisů každé smluvní strany týkající se porušení autorského práva nebo práv s ním souvisejících.
 ČLÁNEK 10.10
 Ochrana informací týkajících se správy práv
 1. Za účelem ochrany elektronických informací týkajících se správy práv (44) stanoví každá smluvní strana přiměřenou právní ochranu a účinná právní nápravná opatření proti každé osobě, která neoprávněně vědomě učiní některé z následujících jednání, ač jí bylo známo, nebo s ohledem na občanskoprávní nápravná opatření měla dostatečné důvody vědět, že způsobí, umožní, usnadní nebo zatají porušení autorského práva


text:
nebo práv s ním souvisejících. Za takové jednání se považuje:
 a)
 neoprávněné odstranění nebo pozměnění jakékoli elektronické informace týkající se správy práv;
 b)
 rozšiřování, dovoz za účelem rozšiřování, vysílání, sdělování nebo zpřístupňování veřejnosti rozmnoženiny děl, výkonů výkonných umělců nebo zvukových záznamů, za vědomí, že elektronická informace týkající se správy práv byla bez povolení odstraněna nebo pozměněna.
 2. K poskytování přiměřené právní ochrany a účinných právních nápravných opatření podle odstavce 1 může smluvní strana přijmout či zachovat vhodná omezení či výjimky z opatření, kterými se provádí odstavec 1. Povinnostmi podle odstavce 1 nejsou dotčena práva, omezení, výjimky či prostředky obrany podle vnitrostátních právních předpisů smluvní strany týkající se porušení autorského práva nebo práv s ním souvisejících.
 ČLÁNEK 10.11
 Výjimky a omezení
 Smluvní strany mohou stanovit omezení nebo výjimky týkající se práv stanovených v článku 10.6 (Výrobci zvukových záznamů) pouze v určitých zvláštních případech, které nejsou v rozporu s běžným využíváním díla nebo jiné předmětné věci a nepoškozují nepřiměřeně oprávněné zájmy držitelů práva.
 PODODDÍL B
 OCHRANNÉ ZNÁMKY
 ČLÁNEK 10.12
 Mezinárodní dohody
 Každá smluvní strana vyvine co největší úsilí k dosažení souladu se Smlouvou o známkovém právu (uzavřenou v Ženevě dne 27. října 1994) a se Singapurskou smlouvou o známkovém právu (přijatou v Singapuru dne 27. března 2006) (45).
 ČLÁNEK 10.13
 Zápisné řízení
 Každá smluvní strana zavede systém zápisu ochranných známek, v jehož rámci bude příslušná správa ochranných známek povinna písemně sdělit důvody pro zamítnutí zápisu ochranné známky. Žadatel musí mít možnost odvolat se proti zamítnutí před soudním orgánem. Každá smluvní strana zavede možnost třetích stran vznést k žádosti o zápis ochranné známky námitku. Každá smluvní strana zpřístupní veřejnosti elektronické databáze žádostí o zápis ochranných známek a zapsaných ochranných známek.
 ČLÁNEK 10.14
 Všeobecně známé ochranné známky
 Smluvní strany chrání všeobecně známé ochranné známky v souladu s Dohodou TRIPS. Ke stanovení, zda se jedná o všeobecně známou ochrannou známku, smluvní strany přihlédnou ke Společným doporučením ohledně ustanovení o ochraně všeobecně známých ochranných známek, jež byla přijata shromážděním Pařížské unie na ochranu průmyslového vlastnictví a valným shromážděním WIPO v rámci třicáté čtvrté řady zasedání shromáždění členských států WIPO ve dnech 20. až 29. září 1999.
 ČLÁNEK 10.15
 Výjimky z práv udělených ochrannou známkou
 Každá smluvní strana:
 a)
 zavede správné užití popisných výrazů (46) jako omezenou výjimku z práv udělených ochranné známce a
 b)
 může poskytnout další omezené výjimky
 za předpokladu, že takové výjimky budou brát zřetel na oprávněné zájmy majitelů ochranných známek a třetích stran.
 PODODDÍL C
 ZEMĚPISNÁ OZNAČENÍ (47)
 ČLÁNEK 10.16
 Oblast působnosti
 1. Pododdíl C (Zeměpisná označení) se použije na uznávání a ochranu zeměpisných označení pro vína, lihoviny, zemědělské produkty a potraviny, jež pochází z území smluvních stran.
 2. Na zeměpisná označení jedné smluvní strany, která mají být druhou smluvní stranou chráněna, se tento pododdíl C (Zeměpisná označení) vztahuje, pouze pokud jsou uznána a za zeměpisná označení prohlášena v zemi původu.
 ČLÁNEK 10.17
 Systém ochrany zeměpisných označení
 1. Každá smluvní strana po vstupu této dohody v platnost zavede na svém území systém registrace a ochrany zeměpisných označení pro takové kategorie vín, lihovin, zemědělských