text:
takovým způsobem, aby byly splněny požadavky na volný prostor okolo spojovacího zařízení a na jeho rozměry výšky podle obrázku 25. Výška musí být měřena za podmínek naložení vozidla uvedených v dodatku 1 k této příloze.
 Tento požadavek se nevztahuje na terénní vozidla kategorie G definovaná v příloze 7 Souhrnné rezoluce o konstrukci vozidel (R.E.3)(dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).
 1.1.1.1
 Volný prostor okolo spojovacích koulí znázorněný na obrázcích 25a a 25b může být vyplněn vybavením, které se nedemontuje, například rezervním kolem, pokud vzdálenost od středu koule ke svislé rovině v nejzazším bodě uvedeného vybavení nepřesáhne 300 mm. Vybavení musí být namontováno tak, aby umožňovalo přiměřený přístup pro uživatele při spojování a rozpojování bez nebezpečí úrazu a omezení pohyblivosti spojovacího zařízení.
 1.1.2 Ke spojovacím koulím s držákem je výrobce vozidla povinen dodat návod pro montáž a uvést, zda je v místě připevnění nutné vyztužení.
 1.1.3 Spojovací kouli musí být možno připojit a odpojit, jestliže podélná osa spojovací koule vzhledem ke střednici spojovací koule s držákem:
 je otočena ve vodorovné rovině o 60° doprava nebo doleva, (β = 60°, viz obrázek 25);
 je otočena ve svislé rovině o 10° nahoru nebo dolů (α = 10°, viz obrázek 25);
 je axiálně natočena o 10° směrem doprava nebo doleva.
 Obrázek 25a
 Volný prostor okolo spojovací koule a výška – bokorys
 Obrázek 25b
 Volný prostor okolo spojovací koule – půdorys
 1.1.4 Není-li přívěs spojen s tažným vozidlem, nesmí namontovaný držák a spojovací koule zakrývat místo určené pro montáž zadní tabulky poznávací značky nebo ovlivňovat viditelnost zadní tabulky poznávací značky tažného vozidla. Jestliže spojovací koule nebo jiné části přesto zakrývají zadní tabulku poznávací značky, musí být možné je odmontovat nebo seřídit bez použití nářadí s výjimkou například snadno ovladatelného (tj. silou nepřesahující 20 Nm) klíče, který je součástí výbavy vozidla.
 1.2 Montáž spojovacích hlavic
 1.2.1 Pro přívěsy maximální hmotnosti 3,5 t včetně jsou přípustné spojovací hlavice třídy B. Spojovací hlavice musí být namontovány tak, aby střednice zaoblené části, do níž koule zapadá, byla ve výšce 430 ± 35 mm nad vodorovnou rovinou, na které stojí kola přívěsu, je-li přívěs ve vodorovné poloze a má maximální přípustné zatížení nápravy.
 Za vodorovnou polohu se u obytných přívěsů a nákladních přívěsů pokládá vodorovná poloha podlahy nebo ložné plochy. U přívěsů, které tuto vztažnou plochu nemají (např. u přívěsů pro dopravu lodí a pod.), je výrobce přívěsu povinen určit příslušnou vztažnou přímku, kterou je vodorovná poloha definována. Požadavek týkající se výškové polohy se vztahuje pouze na přívěsy určené k připojení za vozidla podle bodu 1.1.1 této přílohy.
 V každém případě musí být vodorovná poloha určena v rozmezí ± 1°.
 1.2.2 Se spojovacími hlavicemi musí být možno bezpečně manipulovat ve volném prostoru okolo spojovací koule podle obrázků 25a a 25b až do úhlu α = 25° a β = 60°.
 1.3 Montáž zařízení pro připojení oje a připevňovacích mezičlenů
 1.3.1 Montážní rozměry pro normalizovaná zařízení pro připojení oje:
 Mají-li být montována normalizovaná zařízení pro připojení oje, musí být na vozidle dodrženy montážní rozměry podle obrázku 15 a tabulky 10.
 1.3.2 Potřeba dálkově ovládaného spojovacího zařízení


text:
Pokud není možno splnit jeden nebo více z níže uvedených požadavků týkajících se snadné a bezpečné obsluhy (bod 1.3.3), přístupnosti (bod 1.3.5) nebo volného prostoru pro ruční páku (bod 1.3.6), musí být použito zařízení pro dálkové ovládání popsané v bodě 12.3 přílohy 5.
 1.3.3 Snadná a bezpečná obsluha
 Zařízení pro připojení oje musí být namontována na vozidlo způsobem umožňujícím snadnou a bezpečnou obsluhu.
 Vedle funkcí otevření (a popřípadě uzavření) se požadavek snadné a bezpečné obsluhy týká též ověření polohy indikátoru uzavřené a zajištěné polohy spojovacího čepu (zrakem a hmatem).
 V prostoru, kde musí stát osoba, která spojovací zařízení obsluhuje, musí být konstrukčním provedením vyloučena potenciálně nebezpečná místa jako např. ostré hrany, rohy atd., nebo musí být chráněna, aby nedošlo k poranění.
 Úniková cesta z tohoto prostoru nesmí být zúžena nebo přehrazena z žádné strany případnými namontovanými předměty.
 Obsluhující osobě nesmí v zaujetí vhodné polohy bránit zařízení proti podjetí.
 1.3.4 Minimální úhel pro připojení a odpojení
 Oko oje musí být možno připojit a odpojit, jestliže podélná osa oka oje vzhledem ke střednici hubice je zároveň otočena:
 vodorovně o 50° doprava nebo doleva;
 svisle o 6° nahoru nebo dolů;
 axiálně o 6° doprava nebo doleva.
 Tento požadavek se vztahuje též na spojení pomocí háku třídy K.
 1.3.5 Přístupnost
 Vzdálenost mezi středem spojovacího čepu a okrajem karoserie vozidla nesmí být větší než 550 mm. Pokud je vzdálenost větší než 420 mm, musí být spojovací zařízení vybaveno ovládacím mechanismem umožňujícím bezpečné ovládání na maximální vzdálenost 420 mm od vnější desky karoserie.
 Vzdálenost 550 mm však může být z prokazatelně oprávněných technických důvodů překročena, není-li narušeno snadné a bezpečné uvedení spojovacího zařízení pro připojení oje v činnost:
 i)
 na vzdálenost do 650 mm u vozidel se sklápěcí karoserií nebo se zařízením namontovaným vzadu,
 ii)
 na vzdálenost do 1 320 mm, je-li světlá výška nejméně 1 150 mm,
 iii)
 u vozidel pro dopravu automobilů s nejméně dvěma ložnými podlažími, u nichž se v běžném provozu přívěs neodpojuje od tažného vozidla.
 1.3.6 Volný prostor pro ruční páku
 S cílem bezpečně obsluhovat zařízení pro připojení oje musí být okolo ruční páky dostatečný volný prostor.
 Za dostatečný se pokládá prostor podle obrázku 26. Jsou-li k montáži na vozidlo určeny různé typy normalizovaných zařízení pro připojení oje, musí volný prostor zajišťovat splnění předepsaných podmínek i pro největší velikost spojovacích zařízení příslušné třídy uvedené v bodě 3 přílohy 5.
 Obrázek 26
 Volný prostor pro ruční páku
 Uvedené rozměry přiměřeně platí i pro zařízení pro připojení oje s ručními pákami směřujícími dolů nebo s ručními pákami jiné konstrukce.
 Volný prostor musí být též zajištěn se zřetelem k předepsanému minimálnímu úhlu pro připojení a odpojení podle bodu 1.3.4 této přílohy.
 1.3.7 Prostor pro volný pohyb zařízení pro připojení oje
 Zařízení pro připojení oje namontované na vozidlo musí mít minimální vůli 10 mm vzhledem ke všem ostatním částem vozidla se zřetelem ke všem možným geometrickým polohám uvedeným v bodě 3 přílohy 5.
 Je-li k montáži na typ vozidla určeno více různých typů normalizovaných zařízení pro připojení oje, musí tato vůle zajišťovat splnění předepsaných podmínek

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
i pro největší možné spojovací zařízení příslušné třídy podle bodu 3 přílohy 5.
 1.3.8 Přípustnost zařízení pro připojení oje se zvláštním kloubem pro otáčení ve svislé rovině – viz bod 3.4 přílohy 5.
 Spojovací zařízení s válcovým čepem, u nichž se zvláštním kloubem dosahuje pohyblivosti připojeného oka oje ve svislé rovině, jsou přípustné pouze v případech, kdy lze prokázat jejich technickou nezbytnost. Může tomu tak být například u zadních sklápěčů, kde hlava spojovacího zařízení musí být sklopná, nebo u spojovacích zařízení vozidel pro dopravu velmi těžkých nákladů, u nichž je nutno použít válcový spojovací čep z pevnostních důvodů.
 1.4 Montáž ok ojí a ojí na přívěsy.
 1.4.1 Oje pro přívěsy s nápravami uprostřed, u nichž při maximální technicky přípustné hmotnosti přívěsu a rovnoměrném rozložení nákladu je zatížení na oku oje přívěsu větší než 50 kg, musí mít výškově seřiditelné podpěrné zařízení.
 1.4.2 Při upevňování ok ojí a ojí na přívěsy s nápravami uprostřed s maximální hmotností C přesahující 3,5 t, mají-li více než jednu nápravu, musí mít tyto přívěsy zařízení pro rozložení hmotnosti na nápravy.
 1.4.3 Výkyvné oje musí být nad vozovkou. Po uvolnění z vodorovné polohy nesmí spadnout níže než 200 mm od vozovky. Viz též body 5.3 a 5.4 přílohy 5.
 1.5 Montáž točnic, základních desek a návěsných čepů na vozidla.
 1.5.1 Točnice třídy G50 se nesmějí montovat přímo na rám vozidla, pokud to není výrobcem vozidla povoleno. Tyto točnice musí být k rámu připevněny pomocí základní desky postupem podle montážního návodu výrobce vozidla a výrobce spojovacího zařízení.
 1.5.2 Návěsy musí mít podpěrné nohy nebo jiné zařízení, které umožňuje odpojení a parkování návěsu. Jsou-li návěsy vybaveny tak, že se spojovací zařízení, elektrické a brzdové systémy mohou spojit samočinně, musí mít návěsy podpěrné nohy, které se po připojení návěsu samočinně zdvihnou od vozovky.
 Tyto požadavky se nevztahují na návěsy určené pro zvláštní provoz, které se běžně odpojují pouze v dílně nebo při nakládání a vykládání ve vyhrazených provozních prostorách.
 1.5.3 Návěsný čep se musí připevnit k základní desce na návěsu podle návodu výrobce vozidla nebo výrobce návěsných čepů.
 1.5.4 Má-li návěs řídicí klíny, musí splňovat požadavky popsané v bodě 7.8 přílohy 5.
 2. DÁLKOVÁ INDIKACE A OVLÁDÁNÍ
 2.1 Při montáži zařízení dálkové indikace a ovládání je nutné vzít v úvahu všechny příslušné požadavky uvedené v bodě 12 přílohy 5.
 (1) Viz definice v předpisu č. 13, který tvoří přílohu Dohody o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, vybavení a části, které se mohou upevňovat nebo užívat na vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel z roku 1958. Definice je též obsažena v příloze 7 Souhrnné rezoluce o konstrukci vozidel (R. E. 3) (dokument TRANS/ WP. 29/ 78/ Rev. 1/ Amend. 2).
 Dodatek 1
 Stav naložení pro měření výšky spojovací koule
 1.
 Výška musí odpovídat údajům v bodě 1.1.1 přílohy 7.
 2.
 V případě vozidel kategorie M1 udává hmotnost vozidla, při níž bude tato výška měřena, výrobce vozidla a musí být uvedena ve formuláři sdělení (příloha 2). Hmotnost bude buď maximální přípustná


text:
hmotnost rozložená na nápravy podle pokynů výrobce vozidla, nebo hmotnost daná naložením vozidla v souladu s bodem 2.1 tohoto dodatku.
 2.1
 Maximální provozní hmotnost je udávána výrobcem tažného vozidla (viz bod 6 formuláře sdělení, příloha 2); plus
 2.1.1
 dvě hmotnosti po 68 kg umístěné na vnějších místech k sezení na každé řadě sedadel, kdy sedadla jsou nastavena do nejzazší polohy pro běžné řízení a cestování a s hmotností umístěnou:
 2.1.1.1
 u původního vybavení spojovacími zařízeními a částmi předloženými ke schválení výrobcem vozidla přibližně v bodě umístěném 100 mm před bod „R“ u nastavitelných sedadel a 50 mm před bod „R“ u ostatních sedadel, přičemž bod „R“ je stanoven podle bodu 5.1.1.2 předpisu č. 14, nebo
 2.1.1.2
 u spojovacích zařízení a částí předložených ke schválení nezávislým výrobcem a určených pro montáž jako náhradní díl přibližně v poloze sedící osoby.
 2.1.2
 Kromě toho bude pro každou hmotnost 68 kg přidáno 7 kg na osobní zavazadla rovnoměrně rozložených v zavazadlovém prostoru vozidla.
 3.
 V případě vozidel kategorie N1 musí být hmotnost vozidla, při níž bude tato výška měřena:
 3.1
 Maximální přípustná hmotnost rozložená na nápravy, jak je uvedeno výrobcem tažného vozidla (viz bod 6 formuláře sdělení, příloha 2).


text:
28.3.2019 CS Úřední věstník Evropské unie L 87/3
 PŘEKLAD
 Společný dopis Evropských společenství a jejich členských států na straně jedné a Austrálie na straně druhé
 podle odstavce 5 Postupů k uplatňování článku XXI Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS) (S/L/80
 z 29. října 1999)
 vztahující se ke
 změnám navrhovaným v listině závazků dohody GATS Evropských společenství a jejich členských států (dále
 ES) k zohlednění přistoupení České republiky, Estonské republiky, Finské republiky, Kyperské republiky,
 Litevské republiky, Lotyšské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Rakouské
 republiky, Slovenské republiky, Slovinské republiky a Švédského království k Evropským společenstvím
 Ve dnech 28. května 2004 a 4. dubna 2005 předložila ES dvě Sdělení podle článku V:5 GATS (v oběhu jako dokument
 S/SECRET/8 z 11. června 2004 a jako dokument S/SECRET/9 z 12. dubna 2005), čímž oznámila svůj záměr změnit či
 stáhnout specifické závazky obsažené v seznamu připojeném ke Sdělení podle článku V:5 GATS a v souladu se zněním
 článku XXI:1(b) GATS.
 Po předložení každého sdělení předložila Austrálie dva požadavky na kompenzaci podle článku XXI:2(a) GATS (S/L/
 164 s ohledem na S/SECRET/8 a S/L/225 s ohledem na S/SECRET/9). ES a Austrálie zahájily jednání podle článku XXI:2(a)
 GATS s ohledem na S/SECRET/8 a S/SECRET/9.
 S ohledem na postup zahájený oznámením obsaženým v dokumentu S/SECRET/8 byla původní lhůta pro jednání, která
 vypršela 26. října 2004, prodloužena (po společné dohodě) pětkrát (do 26. dubna 2005, do 27. února 2006, do 1. června
 2006, do 1. července a do 17. července 2006). Během těchto jednání se ES a Austrálie dohodly na kompenzačních
 vyrovnáních spojených se staženími a změnami obsaženými v dokumentu S/SECRET/8.
 S ohledem na postup zahájený oznámením obsaženým v dokumentu S/SECRET/9 nebylo mezi ES a Austrálií do ukončení
 lhůty pro jednání dosaženo dohody a žádný dotčený člen nepředal v příslušné lhůtě záležitost k rozhodčímu řízení podle
 odstavce 7 S/L/80. Podle článku XXI:3(b) GATS a s výhradou ukončení postupů stanovených v odstavcích 20-22 S/L/ 80
 mohou ES uplatňovat změny a stažení navržené v dokumentu S/SECRET/9.
 Zpráva o výsledku těchto jednání, která je připojena k tomuto dopisu, obsahuje (1) navržené změny v oznámeních
 uvedených výše, (2) dohodnutá kompenzační vyrovnání s ohledem na změny či stažení oznámené v S/SECRET/8 a (3)
 návrh konsolidované listiny specifických závazků vyplývající ze sloučení stávajících listin závazků ES a jejich členských
 států a z jejich zahrnutí do změn či stažení závazků oznámených ES v dokumentech S/SECRET/8 a S/SECRET/9 a kom
 penzačních vyrovnáních dohodnutých ES a Austrálií.
 Tento dopis a přílohy I a II zprávy k němu přiložené tvoří Dohodu mezi ES a Austrálií s ohledem na S/SECRET/8 pro
 účely článku XXI:2(a) GATS (1). Dohoda nesmí být vykládána způsobem, který by měnil seznamy v článku II Vynětí ES
 a jejich členských států. Dohoda nesmí být vykládána tak, aby postihovala práva a povinnosti stran podle článku VIII:8
 GATS.
 Podle postupů, na které odkazují odstavce 20 až 22 S/L/80, předají ES sekretariátu k distribuci návrh společného plánu
 k ověření do 14. září 2006 za předpokladu, že bude podepsána dohoda se všemi dotčenými členy či pokud vypršela lhůta
 uvedená v odstavci


text:
7 S/L/80 a nebyla podána žádná žádost o smírčí řízení. Výsledky jednání vstoupí v platnost po
 ukončení ověřovacích postupů v den, který bude stanoven ES po ukončení vnitřních schvalovacích postupů ES, který
 se budou ES snažit co nejvíce uspíšit. Změny a stažení navržené v dokumentech S/SECRET/8 a S/SECRET/9 nevstoupí
 v platnost, dokud nevstoupí v platnost všechna kompenzační vyrovnání uvedená v příloze II.
 (1) Tato Dohoda nesmí být vykládána způsobem, který by předjímal závěry jednotlivých debat ve WTO týkající se klasifikace teleko
 munikačních služeb (základní telekomunikace a služby s přidanou hodnotou).
 ---pagebreak--- L 87/4 CS Úřední věstník Evropské unie 28.3.2019
 Zpráva o výsledku jednání vedených v souladu s článkem XXI:2(a) Všeobecné dohody o obchodu službami
 (GATS)
 vztahující se ke
 změnám navrhovaným v listině závazků dohody Evropských společenství a jejich členských států (dále ES)
 k zohlednění přistoupení České republiky, Estonské republiky, Finské republiky, Kyperské republiky, Litevské
 republiky, Lotyšské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Rakouské republiky,
 Slovenské republiky, Slovinské republiky a Švédského království k Evropským společenstvím
 Podle odstavce 5 Postupů k uplatňování článku XXI:11 GATS (S/L/80 z 29. října 1999) předkládají ES tuto zprávu:
 1. Dne 28. května 2004 a 4. dubna 2005 předložila ES dvě příslušná sdělení podle článku V:5 GATS (v oběhu jako
 dokument S/SECRET/8 z 11. června 2004 a jako dokument S/SECRET/9 z 12. dubna 2005), čímž oznámila svůj záměr
 změnit či stáhnout specifické závazky obsažené v seznamu připojeném ke sdělením (dále „navrhované změny“) podle
 článku V:5 GATS a v souladu s podmínkami článku XXI:1(b) GATS. Navrhované změny jsou obsaženy v příloze I.
 2. Po předložení oznámení obsaženého v dokumentu S/SECRET/8 a podle článku XXI:2(a) GATS předložilo osmnáct
 členů WTO (Argentina, Austrálie, Brazílie, Čína, čínská Tchaj-pej, Ekvádor, Filipíny, Hongkong (Čína), Indie, Japonsko,
 Kanada, Kolumbie, Korejská republika, Kuba, Nový Zéland, Spojené státy americké, Švýcarsko a Uruguay) své žádosti
 o kompenzační vyrovnání.
 3. Po předložení oznámení obsaženého v dokumentu S/SECRET/9 a podle článku XXI:2(a) GATS předložilo čtrnáct členů
 WTO (Argentina, Austrálie, Brazílie, Čína, Ekvádor, Hongkong (Čína), Indie, Japonsko, Kanada, Kolumbie, Korejská
 republika, Nový Zéland, Spojené státy americké a Uruguay) své požadavky na kompenzaci.
 4. Austrálie předložila dva požadavky na kompenzaci podle článku XXI:2(a) GATS (S/L/164 s ohledem na S/SECRET/8
 a S/L/225 s ohledem na S/SECRET/9). ES a Austrálie zahájily jednání podle článku XXI:2(a) GATS s ohledem na
 S/SECRET/8 a S/SECRET/9.
 5. S ohledem na postup zahájený oznámením obsaženým v dokumentu S/SECRET/8 byla původní lhůta pro jednání,
 která vypršela 26. října 2004, prodloužena (po společné dohodě) pětkrát (do 26. dubna 2005, do 27. února 2006, do
 1. června 2006, do 1. července a do 17. července 2006).
 6. Během těchto jednání se ES a Austrálie dohodly na kompenzačních vyrovnáních spojených se změnami a staženími
 obsaženými v dokumentu S/SECRET/8. Přílohy I a II této zprávy, společně se společným dopisem, ke kterému jsou
 přiloženy, tvoří Dohodu mezi ES a Austrálií s ohledem na S/SECRET/8 pro účely článku XXI:2(a) GATS (2). Tato
 dohoda nesmí být vykládána způsobem, který by měnil seznamy v článku II Vynětí ES a jejich členských států.
 Tato dohoda nesmí být


text:
vykládána tak, aby postihovala práva a povinnosti stran podle článku VIII:8 GATS.
 7. S ohledem na postup zahájený oznámením obsaženým v dokumentu S/SECRET/9 nebylo mezi ES a Austrálií do
 ukončení lhůty pro jednání dosaženo dohody a žádný dotčený člen nepředal v příslušné lhůtě záležitost k rozhodčímu
 řízení podle odstavce 7 S/L/80. Podle článku XXI:3(b) GATS a s výhradou ukončení postupů stanovených v odstavcích
 20-22 S/L/ 80 mohou ES uplatňovat změny a stažení navržené v dokumentu S/SECRET/9.
 (2) Tato Dohoda nesmí být vykládána způsobem, který by předjímal závěry jednotlivých debat ve WTO týkajících se klasifikace
 telekomunikačních služeb (základní telekomunikace a služby s přidanou hodnotou).
 ---pagebreak--- 28.3.2019 CS Úřední věstník Evropské unie L 87/5
 8. S ohledem na výše uvedené jsou navržené změny a dohodnutá kompenzační vyrovnání začleněna do návrhu konso
 lidované listiny závazků GATS ES, která je výsledkem sloučení stávajících listin závazků ES a jejich členských států
 a zahrnutí jak změn, tak stažení závazků oznámených ES v dokumentech S/SECRET/8 a S/SECRET/9 a kompenzačních
 vyrovnání dohodnutých ES a Austrálií.
 9. Podle postupů, na které odkazují odstavce 20 až 22 S/L/80, předají ES sekretariátu k distribuci návrh společného plánu
 k ověření do 14. září 2006 za předpokladu, že bude podepsána dohoda se všemi dotčenými členy či pokud vypršela
 lhůta uvedená v odstavci 7 S/L/80 a nebyla podána žádná žádost o smírčí řízení. Výsledky jednání vstoupí v platnost
 po ukončení ověřovacích postupů v den, který bude stanoven ES po ukončení vnitřních schvalovacích postupů ES,
 který se budou ES snažit co nejvíce uspíšit. Změny a stažení navržené v dokumentech S/SECRET/8 a S/SECRET/9
 nevstoupí v platnost, dokud nevstoupí v platnost všechna kompenzační vyrovnání uvedená v příloze II.
 ---pagebreak--- L 87/6 CS Úřední věstník Evropské unie 28.3.2019
 PŘÍLOHA I
 A) Změny oznámené v dokumentu S/SECRET/8:
 Horizontální závazky
 • Poznámka o přístupu na trh (strana 9): „Služby považované ve všech členských státech ES za veřejné na vnitrostátní či
 místní úrovni mohou být veřejným monopolem či oblastí výhradních práv udělených soukromým subjektům.“ Tato
 poznámka nebyla uvedena v listině specifických závazků České republiky, Estonska, Finska, Kypru, Litvy, Lotyšska,
 Maďarska, Malty, Polska, Rakouska, Slovenska, Slovinska a Švédska. Toto omezení se nyní vztahuje na všechny členské
 státy.
 • Omezení národního zacházení na odvětví, agentury a zastupitelské úřady ve způsobu poskytování 3 (strany 9 a 10).
 Tato poznámka nebyla uvedena v listině specifických závazků České republiky, Estonska, Kypru, Litvy, Lotyšska, Malty,
 Slovenska a Slovinska. Toto omezení se nyní vztahuje na všechny členské státy.
 • Omezení národního zacházení na dceřiné společnosti ve způsobu poskytování 3 (strana 10). Tato poznámka nebyla
 uvedena v listině specifických závazků České republiky, Estonska, Kypru, Litvy, Lotyšska, Maďarska, Malty, Polska,
 Slovenska a Slovinska. Toto omezení se nyní vztahuje na všechny členské státy.
 • Omezení národního zacházení na dotace ve způsobu zacházení 3 (strana 13). Listiny specifických závazků České
 republiky, Estonska, Finska, Kypru, Litvy, Lotyšska, Malty, Rakouska, Slovenska, Slovinska a Švédska obsahovaly
 pouze část omezení na dotace ve způsobu zacházení 3 zapsaných v listině závazků ES a jejich členských států. Tato
 omezení jsou nyní rozšířena na tyto členské státy.
 • Omezení


text:
národního zacházení na dotace ve způsobu poskytování 4 (strana 13). Listiny specifických závazků České
 republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Maďarska, Malty a Slovenska neobsahovaly omezení na dotace ve způsob posky
 tování 4 zapsaná v listině závazků ES a jeho členských států. Tato omezení jsou nyní rozšířena na tyto členské státy.
 • Závazky Kypru ohledně přístupu na trh ve způsobu poskytování 4. Tyto závazky jsou nyní staženy.
 • Poznámka o přístupu na trh ve způsobu poskytování 4 – převody mezi společnostmi (strana 26). Listiny specifických
 závazků České republiky, Litvy, Lotyšska, Maďarska, Polska a Slovenska neobsahovaly omezení, že přijímající entita
 musí skutečně poskytovat podobné služby na území dotčených členských států Společenství. Toto omezení je nyní
 rozšířeno na tyto členské státy.
 • Poznámka o přístupu na trh ve způsobu poskytování 4 – obchodní návštěvy – prodejci služeb (strana 30). Listina
 specifických závazků Polska neobsahovala omezení, že se tito zástupci nebudou zabývat přímým prodejem veřejnosti,
 ani poskytováním služeb. Toto omezení je nyní rozšířeno na tento členský stát.
 • Poznámka o přístupu na trh ve způsobu poskytování 4 – obchodní návštěvy – ustavení obchodní přítomnosti
 (strana 30). Listina specifických závazků Litvy neobsahovala omezení, že se tito zástupci nebudou zabývat přímým
 prodejem veřejnosti, ani poskytováním služeb. Toto omezení je nyní rozšířeno na tento členský stát.
 • Závazky Litvy ohledně přístupu na trh ve způsobu poskytování 4 – obchodní návštěvy (strana 32). Tyto závazky jsou
 nyní částečně staženy.
 • Závazky Lotyšska ohledně přístupu na trh ve způsobu poskytování 4 – poskytovatelé smluvních služeb (strana 33).
 Listina specifických závazků Lotyšska neobsahovala omezení, že dočasný vstup do dotčeného členského státu a pobyt
 v něm nesmí být delší než tři měsíce v jakémkoliv dvanáctiměsíčním období. Toto omezení je nyní rozšířeno na tento
 členský stát.
 ---pagebreak--- 28.3.2019 CS Úřední věstník Evropské unie L 87/7
 Sektorové závazky
 • Služby nájmů/pronájmů bez operátorů – pro letadla (strana 95). Omezení vstupu na trh ve způsobu poskytování 2 se
 rozšiřuje na Estonsko, Finsko, Litvu, Maďarsko, Rakousko, Slovinsko a Švédsko a omezení vstupu na trh ve způsobu
 poskytování 3 se rozšiřuje na Estonsko, Maďarsko a Rakousko.
 • Služby související s výrobou (strany 109 a 110). Závazky obsažené v listinách specifických závazků Litvy, Lotyšska
 a Rakouska jsou staženy.
 • Vzdělávací služby (strana 156): omezení na „služby financované výhradně ze soukromých zdrojů“. Toto omezení
 nebylo zahrnuto do listin Estonska, Kypru, Litvy, Lotyšska, Maďarska, Rakouska, Slovenska a Slovinska (nezahrnuto
 pouze pro vzdělávací služby dospělým). Toto omezení je nyní rozšířeno na tyto členské státy. V případě Slovinska se
 toto rozšíření týká pouze vzdělávacích služeb dospělým.
 • Bankovní a jiné finanční služby (mimo pojišťovnictví) (strany 193, 213 a 217). Omezení přístupu na trh uvádějící, že
 „zřízení specializované manažerské společnosti je nutné k provádění činností spojených s řízením podílových fondů
 a investičních společností“ a že „pouze firmy mající místo podnikaní ve Společenství mohou působit jako depozitáři
 aktiv investičních fondů,“ oboje ve způsobu poskytování 1 a 3, nebyla uvedena v listině závazků České republiky pokud
 jde o způsob poskytování 3, Estonska (nezahrnuto ani ve způsobu poskytování 1, ani ve způsobu poskytování 3), Litvy
 pokud


text:
jde o způsob poskytování 1, Lotyšska pokud jde o způsob poskytování 3, Maďarska pokud jde o způsob
 poskytování 3 a Slovenska pokud jde o způsob poskytování 3. Tato omezení jsou nyní rozšířena na tyto členské státy.
 • Vesmírná doprava. Závazek zahrnutý do listiny specifických závazků Rakouska se stahuje.
 • Letecká doprava – pronájem letadel s posádkou (strana 246). Dvě omezení přístupu na trh (jedno ve způsobu posky
 tování 1 a 2 a druhé ve způsobu poskytování 3) jsou zavedeny pro Polsko.
 • Letecká doprava – prodej a uvádění na trh (strany 247 a 248). Listina specifických závazků Estonska neobsahovala
 omezení národního zacházení pro distribuci prostřednictvím počítačového rezervačního systému (CRS) služeb letecké
 dopravy poskytovaných mateřským dopravcem CRS.
 • Letecká přeprava – počítačový rezervační systém (strana 248). Listina specifických závazků Maďarska neobsahovala
 omezení národního zacházení pro závazky mateřských nebo zúčastněných dopravců v souvislosti s CRS, který je řízen
 leteckým dopravcem z jedné nebo více třetích zemí.
 • Pomocné služby pro všechny druhy dopravy – manipulace s nákladem (strana 259). Omezení přístupu na trh ve
 způsobu poskytování 3 bylo zavedeno pro Estonsko, Litvu a Lotyšsko.
 B) Změny oznámené v dokumentu S/SECRET/9:
 Horizontální závazky
 — Závazky Kypru a Malty ve způsobu poskytování 4 podle národního zacházení (strany 25, 29 a 32 S/SECRET/8). Tyto
 závazky jsou staženy.
 Sektorové závazky
 • Počítačové a související služby – a) konzultační služby související s instalací počítačového technického vybavení
 (CPC 841) (strana 82) – b) služby implementace softwaru (CPC 842) (strana 83) – c) služby zpracování dat (CPC
 843) (strana 85) – d) databázové služby (CPC 844) (strana 86). Závazky Kypru ve způsobu poskytování 4 (osoby
 převedené v rámci společnosti, návštěvníci za účelem obchodu a smluvní poskytovatelé služeb jsou staženy.
 • Služby ve vědě a výzkumu – b) služby vědy a výzkumu v sociálních a humanitních vědách (CPC 852) (strany 89 a 90).
 Závazky Kypru ve způsobu poskytování 4 (osoby převedené v rámci společnosti, návštěvníci za účelem obchodu
 a smluvní poskytovatelé služeb) jsou v národním zacházení staženy.
 ---pagebreak--- L 87/8 CS Úřední věstník Evropské unie 28.3.2019
 • Pojišťovací služby a služby vztahující se k pojištění – (i) přímé pojištění (včetně společného pojištění): (a) životní a (b)
 neživotní (strany 211 a 212). Závazky Kypru ve způsobu poskytování 4 (osoby převedené v rámci společnosti,
 návštěvníci za účelem obchodu a smluvní poskytovatelé služeb) jsou z národního zacházení staženy.
 • Bankovnictví a jiné finanční služby (s výjimkou pojišťovnictví) – (x) (e) převoditelné cenné papíry (strana 223). Závazky
 Kypru ve způsobu poskytování 4 (osoby převedené v rámci společnosti, návštěvníci za účelem obchodu a smluvní
 poskytovatelé služeb) jsou z národního zacházení staženy.
 • Hotely, restaurace a zásobování (CPC 641, 642 a 643) (strana 232): Závazky Malty ve způsobu poskytování 4 (osoby
 převedené v rámci společnosti, návštěvníci za účelem obchodu a smluvní poskytovatelé služeb) jsou z národního
 zacházení staženy.
 • Služby cestovních agentur a cestovních operátorů (CPC 7471) (strany 233 a 234). Závazky Malty ve způsobu posky
 tování 4 (osoby převedené v rámci společnosti, návštěvníci za účelem obchodu a smluvní poskytovatelé služeb) jsou
 z národního zacházení staženy.


text:
• Služby námořní dopravy – kromě kabotáže - (a) osobní doprava (CPC 7211); (b) nákladní doprava (CPC 7212)
 (strana 242). Závazky Malty ve způsobu poskytování 4 (osoby převedené v rámci společnosti, návštěvníci za účelem
 obchodu a smluvní poskytovatelé služeb) jsou z národního zacházení staženy
 ---pagebreak--- 28.3.2019 CS Úřední věstník Evropské unie L 87/9
 PŘÍLOHA II
 KOMPENZACE ES
 • způsob poskytování 3 horizontální omezení veřejných služeb
 — Poznámka pod čarou na obálce upozorňující, že toto omezení se netýká telekomunikačních a počítačových služeb
 a služeb s nimi spojených.
 • způsob poskytování 3 horizontální omezení investic
 — Odstranění omezení národního zacházení pro AT ve způsobu poskytování 3 týkající se poboček cizích akciových
 společností (Aktiengesellschaftem) a společností s ručením omezeným (Gesellschaftem mit beschränkter Haftung).
 • způsob poskytování 4 pro osoby převedené v rámci společnosti a návštěvníky za účelem obchodu
 — Závazky CY a MT ohledně přístupu na trh a národního zacházení v horizontální sekci a ve specifické sektorové
 sekci v sektorech, kde CY a MT přijaly závazky pro způsob poskytování 3.
 • Odborné služby – inženýrské služby (CPC 8672)
 — Závazky CY a MT ohledně přístupu na trh a národního zacházení pro způsob poskytování 2
 — Závazky CY, CZ, MT a SK ohledně přístupu na trh pro způsob poskytování 3
 — Závazky CY a MT ohledně národního zacházení pro způsob poskytování 3
 — Odstranění omezení národního zacházení pro PT pro způsob zacházení 3
 • Odborné služby – integrované inženýrské služby (CPC 8673)
 — Odstranění testu ekonomické potřebnosti aplikovaného UK na způsob zacházení 4/smluvní poskytovatelé služeb
 — Závazky SK ohledně přístupu na trh a národního zacházení pro způsob poskytování 3.
 • Odborné služby – urbanistika a krajinné architektonické služby (CPC 8674)
 — Závazky CY, CZ, MT, PL, SI a SK ohledně přístupu na trh a národního zacházení pro způsob poskytování 3.
 — Závazky HU ohledně přístupu na trh a národního zacházení týkající se krajinných architektonických služeb pro
 způsob poskytování 2.
 • Počítačové a související služby
 — Přidání vysvětlující poznámky pod čarou.
 — Závazky HU ohledně přístupu na trh a národního zacházení pro způsob poskytování 1, 2 a 3 pro smluvní
 poskytovatele služeb 845 a 849.
 — Lepší podmínky pro způsob poskytování 4 smluvní poskytovatelé služeb pro počítačové a související služby
 v horizontální sekci v SE a nové závazky SE ohledně způsobu poskytování 4 smluvní poskytovatelé služeb pro
 CPC 845 a 849.
 • Reklamní služby (CPC 871):
 — Závazky CY, MT a PL ohledně přístupu na trh a národního zacházení pro způsob poskytování 1.
 ---pagebreak--- L 87/10 CS Úřední věstník Evropské unie 28.3.2019
 • Telekomunikační služby
 — Nové vylepšené závazky celých ES v revidované nabídce Rozvojového kola z Dohá (DDA).
 — Vysvětlení FI, že se jeho tři horizontální omezení ve způsobu poskytování 3, týkající se přístupu na trh právnických
 osob, přidružených společností, poboček, agentur a zastupitelských úřadů v národním režimu a investic v přístupu
 na trh, nevztahují na telekomunikační služby.
 — Vysvětlující poznámka pod čarou uvádějící, že jsou zde zahrnuty podsektory 2.C.h) až 2.C.m) na sektorovém
 klasifikačním seznamu služeb obsažené v MTN, GNS/W/120 (služby s přidanou


text:
hodnotou) a podsektorech 2.C.a)
 až 2.C.g) téhož seznamu. Podsektor 2.C.o) téhož seznamu je zde rovněž zahrnut v rozsahu odpovídajícím této
 definici. Pro účely tohoto plánu je podsektor 2C.n téhož seznamu (informace on-line a/nebo zpracování dat)
 zahrnut do tohoto plánu závazků v části 1.B (počítačové a související služby).
 • Finanční služby (pojišťovnictví)
 — Odstranění části omezení přístupu na trh pro SK pro způsob poskytování 3.
 • Finanční služby (bankovnictví)
 — FI: změna ve způsobu poskytování 3 požadavky trvalého pobytu („Alespoň jeden ze zakladatelů, členů představen
 stva, dozorčí rady a generální ředitel musí mít trvalý pobyt v Evropském společenství...“ místo „Alespoň polovina
 zakladatelů, členů představenstva, dozorčí rady a delegátů, generální ředitel, prokurista a osoba pověřená podepi
 sovat jménem úvěrové instituce musí mít trvalý pobyt v Evropském společenství...“.
 • Hotely, restaurace a zásobování
 — Nové (méně restriktivní) znění pro test ekonomické potřebnosti aplikovaný IT v rámci způsobu poskytování 3
 ohledně barů, kaváren a restaurací, včetně závazku o jeho nediskriminační povaze.
 • Služby cestovních kanceláří a cestovních operátorů
 — Odstranění testu ekonomické potřebnosti aplikovaného CZ pro způsob poskytování 3
 • Kadeřnické služby
 — Závazky CZ, FI, HU a SK ohledně přístupu na trh a národního zacházení pro způsob poskytování 2 a 3.
 K označení členských států se používají následující zkratky:
 AT Rakousko
 BE Belgie
 CY Kypr
 CZ Česká republika
 DE Německo
 ---pagebreak--- 28.3.2019 CS Úřední věstník Evropské unie L 87/11
 DK Dánsko
 EE Estonsko
 EL Řecko
 ES Španělsko
 FI Finsko
 FR Francie
 HU Maďarsko
 IE Irsko
 IT Itálie
 LT Litva
 LU Lucembursko
 LV Lotyšsko
 MT Malta
 NL Nizozemsko
 PL Polsko
 PT Portugalsko
 SE Švédsko
 SI Slovinsko
 SK Slovenská republika
 UK Spojené království


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22002D0150
 Úřední věstník L 019 , 23/01/2003 S. 0023 - 0024
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 150/2002ze dne 8. listopadu 2002,kterým se mění příloha XXI (Statistika) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Příloha XXI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 110/2002 ze dne 12. července 2002 [1].(2) Rozhodnutí Komise 98/715/ES ze dne 30. listopadu 1998, kterým se objasňuje příloha A nařízení Rady (ES) č. 2223/96 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství, pokud jde o zásady měření cen a objemů [2], by mělo být začleněno do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V příloze XXI Dohody se za bod 19da (nařízení Komise (ES) č. 264/2000) vkládá nový bod, který zní:"19db. 398 D 0715: Rozhodnutí Komise 98/715/ES ze dne 30. listopadu 1998, kterým se objasňuje příloha A nařízení Rady (ES) č. 2223/96 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství, pokud jde o zásady měření cen a objemů (Úř. věst. L 340, 16.12.1998, s. 33).Pro účely Dohody se rozhodnutí upravuje takto:Článek 3 (klasifikace metod podle výrobků) se použije na Island a Norsko ode dne 1. ledna 2006."Článek 2Znění rozhodnutí 98/715/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 9. listopadu 2002 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody [3].Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 8. listopadu 2002.Za Smíšený výbor EHPpředsedaKjartan Jóhannsson[1] Úř. věst. L 298, 31.10.2002, s. 35.[2] Úř. věst. L 340, 16.12.1998, s. 33.[3] Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.--------------------------------------------------


text:
 23.6.2015
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 157/110
 ROZHODNUTÍ RADY PŘIDRUŽENÍ EU-UKRAJINA č. 2/2014
 ze dne 15. prosince 2014
 o zřízení dvou podvýborů [2015/978]
 RADA PŘIDRUŽENÍ EU-UKRAJINA,
 s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“), a zejména na článek 466 dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 V souladu s článkem 486 dohody se části dohody provádějí prozatímně ode dne 1. listopadu 2014.
 (2)
 Podle čl. 466 odst. 2 dohody se Rada přidružení může rozhodnout, že ve zvláštních oblastech, jež jsou pro provádění dohody nezbytné, zřídí zvláštní výbor či orgán, který je jí nápomocen při plnění jejích povinností.
 (3)
 Aby bylo možné na odborné úrovni diskutovat o klíčových oblastech, na které se vztahuje působnost prozatímního provádění dohody, měly by se zřídit dva podvýbory.
 (4)
 Dohodou stran by mělo být možné seznam podvýborů i působnost jednotlivých podvýborů změnit,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Zřizují se podvýbory uvedené v příloze.
 Článek 2
 Jednací řád podvýborů uvedených v příloze se řídí článkem 16 jednacího řádu Výboru pro přidružení a podvýborů přijatého rozhodnutím Rady přidružení EU-Ukrajina č. 1/2014.
 Článek 3
 Seznam podvýborů stanovený v příloze i působnost jednotlivých podvýborů v ní uvedených lze změnit dohodou stran.
 Článek 4
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne 15. prosince 2014.
 Za Radu přidružení
 předsedkyně
 F. MOGHERINI
 (1) Úř. věst. L 161, 29.5.2014, s. 3.
 PŘÍLOHA
 SEZNAM PODVÝBORŮ
 1.
 Podvýbor pro svobodu, bezpečnost a právo;
 2.
 Podvýbor pro hospodářskou spolupráci a spolupráci v jiných sektorech.


text:
 22.10.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 277/34
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 82/2009
 ze dne 3. července 2009,
 kterým se mění příloha VI (Sociální zabezpečení) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha VI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 10/2009 ze dne 5. února 2009 (1).
 (2)
 Nařízení Komise (ES) č. 120/2009 ze dne 9. února 2009, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 574/72, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 1408/71 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby, na osoby samostatně výdělečně činné a na jejich rodinné příslušníky pohybující se v rámci Společenství (2), by mělo být začleněno do Dohody,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 V bodě 2 (nařízení Rady (EHS) č. 574/72) přílohy VI Dohody se vkládá nová odrážka, která zní:
 „—
 32009 R 0120: nařízení Komise (ES) č. 120/2009 ze dne 9. února 2009 (Úř. věst. L 39, 10.2.2009, s. 29).“
 Článek 2
 Znění nařízení (ES) č. 120/2009 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 4. července 2009 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddílu EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 3. července 2009.
 Za Smíšený výbor EHP
 předsedkyně
 Oda Helen SLETNES
 (1) Úř. věst. L 73, 19.3.2009, s. 45.
 (2) Úř. věst. L 39, 10.2.2009, s. 29.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21983A0312(01)
 Úřední věstník L 067 , 12/03/1983 S. 0003 - 0018 Finské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 10 S. 0162 Švédské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 10 S. 0162 Španělské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 4 S. 0115 Portugalské zvláštní vydání Kapitola 15 Svazek 4 S. 0115
 Protocolfor the protection of the Mediterranean Sea against pollution from land-based sourcesTHE CONTRACTING PARTIES TO THE PRESENT PROTOCOL,BEING PARTIES to the Convention for the protection of the Mediterranean Sea against pollution, adopted at Barcelona on 16 February 1976,DESIROUS of implementing paragraph 2 of Article 4 and Articles 8 and 15 of the said Convention,NOTING the rapid increase of human activities in the Mediterranean Sea area, particularly in the fields of industrialization and urbanization, as well as the seasonal increase in the coastal population due to tourism,RECOGNIZING the danger posed to the marine environment and to human health by pollution from land-based sources and the serious problems resulting therefrom in many coastal waters and river estuaries of the Mediterranean Sea, primarily due to the release of untreated, insufficiently treated or inadequately disposed domestic or industrial discharges,RECOGNIZING the differences in levels of development between the coastal States, and taking account of the economic and social imperatives of the developing countries,DETERMINED to take in dose cooperation the necessary measures to protect the Mediterranean Sea against pollution from land-based sources,HAVE AGREED AS FOLLOWS:Article 1The Contracting Parties to this Protocol (hereinafter referred to as "the Parties") shall take all appropriate measures to prevent, abate, combat and control pollution of the Mediterranean Sea area caused by discharges from rivers, coastal establishments or outfalls, or emanating from any other land-based sources within their territories.Article 2For the purposes of this Protocol:a) "the Convention" means the Convention for the protection of the Mediterranean Sea against pollution, adopted at Barcelona on 16 February 1976;b) "Organization" means the body referred to in Article 13 of the Convention;c) "freshwater limit" means the place in watercourses where, at low tides and in a period of low freshwater flow, there is an appreciable increase in salinity due to the presence of sea-water.Article 3The area to which this Protocol applies (hereinafter referred to as the "Protocol area") shall be:a) the Mediterranean Sea area as defined in Article 1 of the Convention;b) waters on the landward side of the baselines from which the breadth of the territorial sea is measured and extending, in the case of watercourses, up to the freshwater limit;c) saltwater marshes communicating with the sea.Article 41. This Protocol shall apply:a) to polluting discharges reaching the Protocol area from land-based sources within the territories of the Parties, in particular:- directly, from outfalls discharging into the sea or through coastal disposal,- indirectly, through rivers, canals or other watercourses, including underground watercourses, or through run-off;b) to pollution from land-based sources transported by the atmosphere, under conditions to be defined in an Additional Annex to this Protocol and accepted by the Parties in conformity with the provisions of Article 17 of the Convention.2. This Protocol


text: shall also apply to polluting discharges from fixed man-made offshore structures which are under the jurisdiction of a Party and which serve purposes other than exploration and exploitation of mineral resources of the continental shelf and the sea-bed and its sub-soil.Article 51. The Parties undertake to eliminate pollution of the Protocol area from land based sources by substances listed in Annex I to this Protocol.2. To this end they shall elaborate and implement, jointly or individually, as appropriate, the necessary programmes and measures.3. These programmes and measures shall include, in particular, common emission standards and standards for use.4. The standards and the timetables for the implementation of the programmes and measures aimed at eliminating pollution from land-based sources shall be fixed by the Parties and periodically reviewed, if necessary every two years, for each of the substances listed in Annex I, in accordance with the provisions of Article 15 of this Protocol.Article 61. The Parties shall strictly limit pollution from land-based sources in the Protocol area by substances or sources listed in Annex II to this Protocol.2. To this end they shall elaborate and implement, jointly or individually, as appropriate, suitable programmes and measures.3. Discharges shall be strictly subject to the issue, by the competent national authorities, of an authorization taking due account of the provisions of Annex III to this Protocol.Article 71. The Parties shall progressively formulate and adopt, in cooperation with the competent international organizations, common guidelines and, as appropriate, standards or criteria dealing in particular with:a) the length, depth and position of pipelines for coastal outfalls, taking into account, in particular, the methods used for pre-treatment of effluents;b) special requirements for effluents necessitating separate treatment;c) the quality of sea-water used for specific purposes that is necessary for the protection of human health, living resources and ecosystems;d) the control and progressive replacement of products, installations and industrial and other processes causing significant pollution of the marine environment;e) specific requirements concerning the quantities of the substances listed in Annexes I and II discharged, their concentration in effluents and methods of discharging them.2. Without prejudice to the provisions of Article 5 of this Protocol, such common guidelines, standards or criteria shall take into account local ecological, geographical and physical characteristics, the economic capacity of the Parties and their need for development, the level of existing pollution and the real absorbtive capacity of the marine environment.3. The programmes and measures referred to in Articles 5 and 6 shall be adopted by taking into account, for their progressive implementation, the capacity to adapt and reconvert existing installations, the economic capacity of the Parties and their need for development.Article 8Within the framework of the provisions of, and the monitoring programmes provided for in, Article 10 of the Convention, and if necessary in cooperation with the competent international organizations, the Parties shall carry out, at the earliest possible dates monitoring activities in order:a) systematically to assess, as far as possible, the levels of pollution along their coasts, in particular with regard to the substances


text: or sources listed in Annexes I and II, and periodically to provide information in this respect;b) to evaluate the effects of measures taken under this Protocol to reduce pollution of the marine environment.Article 9In conformity with Article 11 of the Convention, the Parties shall cooperate as far as possible in scientific and technological fields related to pollution from land-based sources, particularly research on inputs, pathways and effects of pollutants and on the development of new methods for their treatment, reduction or elimination. To this end the Parties shall, in particular, endeavour to:a) exchange scientific and technical information;b) coordinate their research programmes.Article 101. The Parties shall, directly or with the assistance of competent regional or other international organizations or bilaterally, cooperate with a view to formulating and, as far as possible, implementing programmes of assistance to developing countries, particularly in the fields of science, education and technology, with a view to preventing pollution from land-based sources and its harmful effects in the marine environment.2. Technical assistance would include, in particular, the training of scientific and technical personnel, as well as the acquisition, utilization and production by those countries of appropriate equipment on advantageous terms to be agreed upon among the Parties concerned.Article 111. If discharges from a watercourse which flows through the territories of two or more Parties or forms a boundary between them are likely to cause pollution of the marine environment of the Protocol area, the Parties in question, respecting the provisions of this Protocol in so far as each of them is concerned, are called upon to cooperate with a view to ensuring its full application.2. A Party shall not be responsible for any pollution originating on the territory of a non-contracting State. However, the said Party shall endeavour to cooperate with the said State so as to make possible full application of the Protocol.Article 121. Taking into account paragraph 1 of Article 22 of the Convention, when land-based pollution originating from the territory of one Party is likely to prejudice directly the interests of one or more of the other Parties, the Parties concerned shall, at the request of one or more of them, undertake to enter into consultation with a view to seeking a satisfactory solution.2. At the request of any Party concerned, the matter shall be placed on the agenda of the next meeting of the Parties held in accordance with Article 14 of this Protocol; the meeting may make recommendations with a view to reaching a satisfactory solution.Article 131. The Parties shall inform one another through the Organization of measures taken of results achieved and, if the case arises, of difficulties encountered in the application of this Protocol. Procedures for the collection and submission of such information shall be determined at the meetings of the Parties.2. Such information shall include inter alia:a) statistical data on the authorizations granted in accordance with Article 6 of this Protocol;b) data resulting from monitoring as provided for in Article 8 of this Protocol;c) quantities of pollutants discharged from


text: their territories;d) measures taken in accordance with Articles 5 and 6 of this Protocol.Article 141. Ordinary meetings of the Parties shall take place in conjunction with ordinary meetings of the Contracting Parties to the Convention held pursuant to Article 14 of the Convention. The Parties may also hold extraordinary meetings in accordance with Article 14 of the Convention.2. The functions of the meetings of the Parties to this Protocol shall be inter alia:a) to keep under review the implementation of this Protocol and to consider the efficacy of the measures adopted and the advisability of any other measures, in particular in the form of Annexes;b) to revise and amend any Annex to this Protocol, as appropriate;c) to formulate and adopt programmes and measures in accordance with Articles 5, 6 and 15 of this Protocol;d) to adopt, in accordance with Article 7 of this Protocol, common guidelines, standards or criteria, in any form decided upon by the Parties;e) to make recommendations in accordance with paragraph 2 of Article 12 of this Protocol;f) to consider the information submitted by the Parties under Article 13 of this Protocol;g) to discharge such other functions as may be appropriate for the application of this Protocol.Article 151. The meeting of the Parties shall adopt, by a two-thirds majority, the programmes and measures for the abatement or the elimination of pollution from land-based sources which are provided for in Articles 5 and 6 of this Protocol.2. The Parties which are not able to accept a programme or measures shall inform the meeting of the Parties of the action they intend to take as regards the programme or measures concerned, it being understood that these Parties may, at any time, give their consent to the programme or measures that have been adopted.Article 161. The provisions of the Convention relating to any Protocol shall apply with respect to this Protocol.2. The rules of procedure and the financial rules adopted pursuant to Article 18 of the Convention shall apply with respect to this Protocol, unless the Parties to this Protocol agree otherwise.3. This Protocol shall be open for signature, at Athens from 17 May to 16 June 1980, and at Madrid from 17 June 1980 to 16 May 1981, by any State invited to the Conference of plenipotentiaries of the coastal States of the Mediterranean region for the protection of the Mediterranean Sea against pollution from land-based sources, held at Athens from 12 May to 17 May 1980. It shall also be open until the same dates for signature by the European Economic Community and by any similar regional economic grouping of which at least one member is a coastal State of the Mediterranean Sea area and which exercises competence in fields covered by this Protocol.4. This Protocol shall be subject to ratification, acceptance or approval. Instruments of ratification, acceptance or approval shall be deposited with the Government of Spain, which will assume the functions of Depositary.5. As from 17 May 1981, this Protocol shall be open for accession by


text: the States referred to in paragraph 3 above, by the European Economic Community and by any grouping referred to in that paragraph.6. This Protocol shall enter into force on the 30th day following the deposit of at least six instruments of ratification, acceptance or approval of, or accession to, the Protocol by the Parties referred to in paragraph 3 of this Article.In witness whereof the undersigned, being duly authorized by their respective Governments, have signed this Protocol.Done at Athens on this seventeenth day of May one thousand nine hundred and eighty in a single copy in the Arabic, English, French and Spanish languages, the four texts being, equally authoritative.--------------------------------------------------ANNEX IA. The following substances, families and groups of substances are listed, not in order of priority, for the purposes of Article 5 of the Protocol. They have been selected mainly on the basis of their- toxicity,- persistence,- bioaccumulation.1. Organohalogen compounds and substances which may form such compounds in the marine environment [1];2. Organophosphorus compounds and substances which may form such compounds in the marine environment [2];3. Organotin compounds and substances which may form such compounds in the marine environment [3];4. Mercury and mercury compounds;5. Cadmium and cadmium compounds;6. Used lubricating oils;7. Persistent synthetic materials which may float, sink or remain in suspension and which may interfere with any legitimate use of the sea;8. Substances having proven carcinogenic, teratogenic or mutagenic properties in or through the marine environment;9. Radioactive substances, including their wastes, when their discharges do not comply with the principles of radiation protection as defined by the competent international organizations, taking into account the protection of the marine environment.B. The present Annex does not apply to discharges which contain the substances listed in Section A below the limits defined jointly by the Parties.[1] With the exception of those which are biologically harmless or which are rapidly converted into biologically harmless substances.[2] With the exception of those which are biologically harmless or which are rapidly converted into biologically harmless substances.[3] With the exception of those which are biologically harmless or which are rapidly converted into biologically harmless substances.--------------------------------------------------ANNEX IIA. The following substances, families and groups of substances, or sources of pollution, listed not in order of priority for the purpose of Article 6 of the Protocol, have been selected mainly on the basis of criteria used for Annex I, while taking into account the fact that they are generally less noxious or are more readily rendered harmless by natural processes and therefore generally affect more limited coastal areas.1. The following elements and their compounds:1. zinc2. copper3. nickel4. chromium5. lead6. selenium7. arsenic8. antimony9. molybdenum10. titanium11. tin12. barium13. beryllium14. boron15. uranium16. vanadium17. cobalt18. thallium19. tellurium20. silver2. Biocides and their derivatives not covered in Annex I;3. Organosilicon compounds and substances which may form such compounds in the marine environment excluding those which are biologically harmless or are rapidly converted into biologically harmless substances;4. Crude oils and hydrocarbons of all origins;5. Cyanides and fluorides;6. Non-biodegradable detergents and other surface-active substances;7. Inorganic compounds of phosphorus and


text: elemental phosphorus;8. Pathogenic micro-organisms;9. Thermal discharges;10. Substances which have a deleterious effect on the taste and/or smell of products for human consumption derived from the aquatic environment, and compounds liable to give rise to such substances in the marine environment;11. Substances which have, directly or indirectly, an adverse effect on the oxygen content of the marine environment, especially those which may cause eutrophication;12. Acid or alkaline compounds of such composition and in such quantity that they may impair the quality of sea-water;13. Substances which, though of non-toxic nature, may become harmful to the marine environment or may interfere with any legitimate use of the sea owing to the quantities in which they are discharged.B. The control and strict limitation of the discharge of substances referred to in Section A above should be implemented in accordance with Annex III.--------------------------------------------------ANNEX IIIWith a view to the issue of an authorization for the discharge of wastes containing substances referred to in Annex II or in Section B of Annex I of this Protocol, particular account will be taken, as the case may be, of the following factors:A. Characteristics and composition of the waste1. Type and size of waste source (e.g. industrial process);2. Type of waste (origin, average composition);3. Form of waste (solid, liquid, sludge, slurry);4. Total amount (volume discharged, e.g. per year);5. Discharge pattern (continuous, intermittent, seasonally variable, etc);6. Concentrations with respect to major constituents, substances listed in Annex I, substances listed in Annex II, and other substances as appropriate;7. Physical, chemical and biochemical properties of the waste.B. Characteristics of waste constituents with respect to their harmfulness1. Persistence (physical, chemical, biological) in the marine environment;2. Toxicity and other harmful effects;3. Accumulation in biological materials or sediments;4. Biochemical transformation rendering harmful compounds;5. Adverse effects on the oxygen content and balance;6. Susceptibility to physical, chemical and biochemical changes and interaction in the aquatic environment with other sea-water constituents which may produce harmful biological or other effects on any of the uses listed in Section E below.C. Characteristics of discharge site and receiving marine environment1. Hydrographic, meteorological, geological and topographical characteristics of the coastal area.2. Location and type of the discharge (outfall, canal, outlet, etc.) and its relation to other areas (such as amenity areas, spawning, nursery, and fishing areas, shellfish grounds) and other discharges.3. Initial dilution acheived at the point of discharge into the receiving marine environment.4. Dispersion characteristics such as effects of currents, tides and wind on horizontal transport and vertical mixing.5. Receiving water characteristics with respect to physical, chemical, biological and ecological conditions in the discharge area.6. Capacity of the receiving marine environment to receive waste discharges without undesirable effects.D. Availability of waste technologiesThe methods of waste reduction and discharge for industrial effluents as well as domestic sewage should be selected taking into account the availability and feasibility of:a) alternative treatment processes;b) re-use or elimination methods;c) on-land disposal alternatives; andd) appropriate low-waste technologies.E. Potential impairment of marine ecosystems and sea-water uses1. Effects on human health through pollution impact on:a) edible marine organisms;b) bathing waters;c)


text: aesthetics.2. Effects on marine ecosystems, in particular living resources endangered species and critical habitats.3. Effects on other legitimate uses of the sea.--------------------------------------------------PROTOCOLErelatif à la protection de la mer Méditerranée contre la pollution d'origine telluriqueLES PARTIES CONTRACTANTES AU PRÉSENT PROTOCOLE,ÉTANT PARTIES à la convention pour la protection de la mer Méditerranée contre la pollution, adoptée à Barcelone le 16 février 1976,DÉSIREUSES de mettre en oeuvre les articles 4 paragraphe 2, 8 et 15 de ladite convention,NOTANT l'accroissement rapide des activités humaines dans la zone de la mer Méditerranée, notamment dans les domaines de l'industrialisation et de l'urbanisation, ainsi que la croissance saisonnière, liée au tourisme, des populations riveraines,RECONNAISSANT le danger que fait courir au milieu marin et à la santé humaine la pollution d'origine tellurique et les problèmes graves qui en résultent dans un grand nombre d'eaux côtières et d'estuaires fluviaux de la Méditerranée, dus essentiellement au rejet de déchets domestiques et industriels non traités, insuffisamment traités ou évacués de façon inadéquate,RECONNAISSANT la différence des niveaux de développement entre les pays riverains et tenant compte des impératifs du développement économique et social des pays en développement,RÉSOLUES à prendre, en étroite coopération, les mesures nécessaires afin de protéger la mer Méditerranée contre la pollution d'origine tellurique,SONT CONVENUES DE CE QUI SUIT:Article premierLes parties contractantes au présent protocole (ci-après dénommées "les parties") prennent toutes mesures appropriées pour prévenir, réduire, combattre et maîtriser la pollution de la zone de la mer Méditerranée due aux déversements par les fleuves, les établissements côtiers ou les émissaires, ou émanant de toute autre source terrestre située sur leur territoire.Article 2Aux fins du présent protocole:a) on entend par "la convention" la convention pour la protection de la mer Méditerranée contre la pollution, adoptée à Barcelone le 16 février 1976;b) on entend par "organisation" l'organisme visé à l'article 13 de la convention;c) on entend par "limite des eaux douces" l'endroit dans le cours d'eau oů, à marée basse et en période de faible débit d'eau douce, le degré de salinité augmente sensiblement par suite de la présence de l'eau de mer.Article 3La zone d'application du présent protocole (ci-après dénommée la "zone du protocole") comprend:a) la zone de la mer Méditerranée délimitée à l'article 1er de la convention;b) les eaux en deçà de la ligne de base servant à mesurer la largeur de la mer territoriale et s'étendant, dans le cas des cours d'eau, jusqu'à la limite des eaux douces;c) les étangs salés communiquant avec la mer.Article 41. Le présent protocole s'applique:a) aux rejets polluants provenant de sources terrestres situées sur le territoire des parties et qui atteignent la zone du protocole, en particulier,- directement, par des émissaires en mer ou par dépôt ou déversements effectués sur la côte ou à partir de celle-ci,- indirectement, par l'intermédiaire des fleuves, canaux ou autres cours d'eau, y compris des cours d'eau souterrains, ou du ruissellement;b) à la pollution d'origine tellurique transférée par l'atmosphère, selon des conditions qui seront définies dans une annexe additionnelle au protocole acceptée par les parties conformément aux dispositions de


text: l'article 17 de la convention.2. Le protocole s'applique également aux rejets polluants en provenance de structures artificielles fixes placées en mer qui, relevant de la juridiction d'une partie, sont utilisées à des fins autres que l'exploration et l'exploitation de ressources minérales du pla teau continental, du fond de la mer et de son sous-sol.Article 51. Les parties s'engagent à éliminer la pollution d'origine tellurique de la zone du protocole par les substances énumérées à l'annexe I au présent protocole.2. À cette fin, elles élaborent et mettent en oeuvre, conjointement ou individuellement selon le cas, les programmes et les mesures nécessaires.3. Ces programmes et mesures comprennent notamment des normes communes d'émission et des normes d'usage.4. Les normes et les calendriers d'application pour la mise en oeuvre des programmes et mesures visant à éliminer la pollution d'origine tellurique sont fixés par les parties et réexaminés périodiquement, au besoin tous les deux ans, pour chacune des substances énumérées à l'annexe I, conformément aux dispositions de l'article 15 du présent protocole.Article 61. Les parties s'engagent à réduire rigoureusement la pollution d'origine tellurique de la zone du protocole par les substances ou sources énumérées à l'annexe II au présent protocole.2. À cette fin, elles élaborent et mettent en oeuvre, conjointement ou individuellement selon le cas, des programmes et mesures appropriés.3. Les rejets sont strictement subordonnés à la délivrance, par les autorités nationales compétentes, d'une autorisation tenant dűment compte des dispositions de l'annexe III au présent protocole.Article 71. Les parties élaborent et adoptent progressivement, en collaboration avec les organisations internationales compétentes, des lignes directrices et, le cas échéant, des normes ou critères communs concernant notamment:a) la longueur, la profondeur et la position des canalisations utilisées pour les émissaires côtiers, en tenant compte, notamment, des méthodes utilisées pour le traitement préalable des effluents;b) les prescriptions particulières concernant les effluents nécessitant un traitement séparé;c) la qualité des eaux de mer utilisées à des fins particulières, nécessaire pour la protection de la santé humaine, des ressources biologiques et des écosystèmes;d) le contrôle et le remplacement progressif des produits, installations, procédés industriels et autres ayant pour effet de polluer sensiblement le milieu marin;e) les prescriptions particulières visant les quantités rejetées, la concentration dans les effluents et les méthodes de déversement des substances énumérées dans les annexes I et II.2. Sans préjudice des dispositions de l'article 5 du présent protocole, ces lignes directrices, normes ou critères communs tiennent compte des caractéristiques locales écologiques, géographiques et physiques, de la capacité économique des parties et de leur besoin de développement, du niveau de la pollution existante et de la capacité réelle d'absorption du milieu marin.3. Les programmes et mesures prévus aux articles 5 et 6 seront adoptés en tenant compte, pour leur application progressive, de la capacité d'adaptation et de reconversion des installations existantes, de la capacité économique des parties et de leur besoin de développement.Article 8Dans le cadre des dispositions et des programmes de surveillance continue prévus à l'article 10 de la convention, et au besoin en collaboration avec les organisations internationales


text: compétentes, les parties entreprennent le plus tôt possible des activités de surveillance continue ayant pour objet:a) d'évaluer systématiquement, dans toute la mesure du possible, les niveaux de pollution le long de leurs côtes, notamment en ce qui concerne les substances ou sources énumérées aux annexes I et II, et de fournir périodiquement des renseignements à ce sujet;b) d'évaluer les effets des mesures prises, en application du présent protocole, pour réduire la pollution du milieu marin.Article 9Conformément à l'article 11 de la convention, les parties coopèrent dans la mesure du possible dans les domaines de la science et de la technologie qui sont liés à la pollution d'origine tellurique, notamment en ce qui concerne la recherche sur les apports, les voies de transfert et les effets des différents polluants, ainsi que sur l'élaboration de nouvelles méthodes pour le traitement, la réduction ou l'élimination de ces polluants. À cet effet, les parties s'efforcent notamment:a) d'échanger des renseignements d'ordre scientifique et technique;b) de coordonner leurs programmes de recherche.Article 101. Les parties, agissant directement ou avec l'aide des organisations régionales ou d'autres organisations internationales qualifiées, ou de manière bilatérale, coopèrent en vue d'élaborer et, dans la mesure du possible, en vue de mettre en oeuvre des programmes d'assistance en faveur des pays en développement, notamment dans les domaines de la science, de l'éducation et de la technologie, afin de prévenir la pollution d'origine tellurique et ses effets préjudiciables dans le milieu marin.2. L'assistance technique porterait en particulier sur la formation de personnel scientifique et technique ainsi que sur l'acquisition, l'utilisation et la fabrication de matériel approprié par ces pays à des conditions avantageuses à convenir entre les parties concernées.Article 111. Si les rejets provenant d'un cours d'eau qui traverse les territoires de deux ou plusieurs parties ou constitue une frontière entre elles risquent de provoquer la pollution du milieu marin de la zone du protocole, en respectant, chacune en ce qui la concerne, les dispositions du présent protocole, les parties intéressées sont invitées à coopérer en vue d'assurer sa pleine application.2. Une partie ne peut ętre tenue pour responsable d'une pollution ayant son origine sur le territoire d'un État qui n'est pas partie contractante. Toutefois, la partie contractante s'efforcera de coopérer avec ledit État afin de rendre possible la pleine application du protocole.Article 121. Compte tenu des dispositions du paragraphe 1 de l'article 22 de la convention, lorsque la pollution d'origine tellurique en provenance du territoire d'une partie est susceptible de mettre en cause directement les intéręts d'une ou de plusieurs autres parties, les parties concernées, à la demande de l'une ou de plusieurs d'entre elles, s'engagent à entrer en consultation en vue de rechercher une solution satisfaisante.2. À la demande de toute partie intéressée, la question est mise à l'ordre du jour de la réunion suivante des parties tenue conformément à l'article 14 du présent protocole; cette réunion peut formuler des recommandations en vue de parvenir à une solution satisfaisante.Article 131. Les parties s'informent mutuellement, par l'intermédiaire de l'organisation, des mesures prises, des


text: résultats obtenus et, le cas échéant, des difficultés rencontrées lors de l'application du présent protocole. Les modalités permettant de recueillir et de présenter ces informations sont déterminées lors des réunions des parties.2. De telles informations devront comprendre entre autres:a) les données statistiques concernant les autorisations accordées aux termes de l'article 6 du présent protocole;b) les données résultant de la surveillance continue prévue à l'article 8 du présent protocole;c) les quantités des polluants émis à partir de leurs territoires;d) les mesures prises aux termes des articles 5 et 6 du présent protocole.Article 141. Les réunions ordinaires des parties se tiennent lors des réunions ordinaires des parties contractantes à la convention organisées en vertu de l'article 14 de ladite convention. Les parties peuvent aussi tenir des réunions extraordinaires conformément à l'article 14 de la convention.2. Les réunions des parties au présent protocole ont notamment pour objet:a) de veiller à l'application du protocole et d'examiner l'efficacité des mesures adoptées ainsi que l'opportunité de prendre d'autres dispositions, en particulier sous forme d'annexes;b) de réviser et d'amender, le cas échéant, toute annexe au protocole;c) d'élaborer et d'adopter des programmes et des mesures conformément aux articles 5, 6 et 15 du présent protocole;d) d'adopter, conformément à l'article 7 du présent protocole, des lignes directrices, normes ou critères communs sous toute forme convenue par les parties;e) de formuler des recommandations conformément au paragraphe 2 de l'article 12 du présent protocole;f) d'examiner les informations soumises par les parties en application de l'article 13 du présent protocole;g) de remplir en tant que de besoin toutes autres fonctions en application du présent protocole.Article 151. La réunion des parties adopte à la majorité des deux tiers les programmes et mesures de réduction ou d'élimination de la pollution d'origine tellurique prévus aux articles 5 et 6 du présent protocole.2. Les parties qui n'ont pu accepter un programme ou des mesures informent la réunion des parties des dispositions qu'elles entendent prendre dans le domaine du programme ou des mesures concernés, étant entendu que ces parties pourront à tout moment donner leur accord au programme ou aux mesures adoptés.Article 161. Les dispositions de la convention se rapportant à tout protocole s'appliquent à l'égard du présent protocole.2. Le règlement intérieur et les règles financières adoptés conformément à l'article 18 de la convention s'appliquent à l'égard du présent protocole, à moins que les parties au protocole n'en conviennent autrement.3. Le présent protocole est ouvert à Athènes, du 17 mai 1980 au 16 juin 1980, et à Madrid, du 17 juin 1980 au 16 mai 1981, à la signature des États invités à la conférence des plénipotentiaires des États côtiers de la région méditerranéenne sur la protection de la mer Méditerranée contre la pollution d'origine tellurique, tenue à Athènes du 12 au 17 mai 1980. Il est également ouvert, jusqu'aux męmes dates, à la signature de la Communauté économique européenne et de tout groupement économique régional similaire dont l'un au moins des membres est un État côtier de la zone de la mer Méditerranée et qui exerce


text: des compétences dans des domaines couverts par le présent protocole.4. Le présent protocole sera soumis à ratification, acceptation ou approbation. Les instruments de ratification, d'acceptation ou d'approbation seront déposés auprès du gouvernement de l'Espagne, qui assumera les fonctions de dépositaire.5. À partir du 17 mai 1981, le présent protocole est ouvert à l'adhésion des États visés au paragraphe 3 ci-dessus, de la Communauté économique européenne et de tout groupement visé audit paragraphe.6. Le présent protocole entrera en vigueur le trentième jour à compter de la date du dépôt d'au moins six instruments de ratification, d'acceptation ou d'approbation du protocole ou d'adhésion à celui-ci par les parties visées au paragraphe 3 du présent article.En foi de quoi les soussignés, dűment autorisés par leurs gouvernements respectifs, ont signé le présent protocole.Fait à Athènes, le dix-sept mai mil neuf cent quatre-vingt, en un seul exemplaire en langues anglaise, arabe, espagnole et française, les quatre textes faisant également foi.--------------------------------------------------ANNEXE IA. Les substances, familles et groupes de substances suivants sont énumérés sans ordre de priorité aux fins de l'article 5 du protocole. Ils ont été choisis principalement sur la base:- de leur toxicité,- de leur persistance,- de leur bioaccumulation.1. Composés organohalogénés et substances qui peuvent donner naissance à de tels composés dans le milieu marin [1].2. Composés organophosphorés et substances qui peuvent donner naissance à de tels composés dans le milieu marin [2].3. Composés organostanniques et substances qui peuvent donner naissance à de tels composés dans le milieu marin [3].4. Mercure et composés du mercure.5. Cadmium et composés du cadmium.6. Huiles lubrifiantes usées.7. Matières synthéthiques persistantes qui peuvent flotter, couler ou rester en suspension et qui peuvent gęner toute utilisation légitime de la mer.8. Substances dont il est prouvé qu'elles possèdent un pouvoir cancérigène, tératogène ou mutagène dans le milieu marin ou par l'intermédiaire de celui-ci.9. Substances radioactives, y compris leurs déchets, si leurs rejets ne sont pas conformes aux principes de la radioprotection définis par les organisations internationales compétentes en tenant compte de la protection du milieu marin.B. La présente annexe ne s'applique pas aux rejets qui contiennent les substances énumérées à la section A ci-dessus en des quantités inférieures aux limites déterminées conjointement par les parties.[1] À l'exception de ceux qui sont biologiquement inoffensifs ou qui se transforment rapidement en substances biologiquement inoffensives.[2] À l'exception de ceux qui sont biologiquement inoffensifs ou qui se transforment rapidement en substances biologiquement inoffensives.[3] À l'exception de ceux qui sont biologiquement inoffensifs ou qui se transforment rapidement en substances biologiquement inoffensives.--------------------------------------------------ANNEXE IIA. Les substances, familles et groupes de substances, ou sources de pollution, ci-après énumérés sans ordre de priorité aux fins de l'article 6 du protocole, ont été choisis principalement sur la base des critères retenus pour l'annexe I mais en tenant compte du fait qu'ils sont en général moins nocifs ou sont plus aisément rendus inoffensifs par un processus naturel et, par conséquent, affectent en général des zones côtières plus limitées.1. Les éléments suivants, ainsi que leurs composés:1. Zinc2. Cuivre3. Nickel4. Chrome5. Plomb6. Sélénium7. Arsenic8. Antimoine9.


text: Molybdène10. Titane11. Étain12. Baryum13. Béryllium14. Bore15. Uranium16. Vanadium17. Cobalt18. Thallium19. Tellure20. Argent2. Les biocides et leurs dérivés non visés à l'annexe I.3. Les composés organosiliciés et substances qui peuvent donner naissance à de tels composés dans le milieu marin, à l'exclusion de ceux qui sont biologiquement inoffensifs ou qui se transforment rapidement en substances biologiquement inoffensives.4. Pétrole brut et hydrocarbures de toute origine.5. Cyanures et fluorures.6. Détergents et autres substances tensio-actives non biodégradables.7. Composés inorganiques du phosphore et phosphore élémentaire.8. Micro-organismes pathogènes.9. Rejets thermiques.10. Substances ayant un effet nuisible sur le goűt et/ou sur l'odeur des produits de consommation de l'homme dérivés du milieu aquatique, ainsi que les composés susceptibles de donner naissance à de telles substances dans le milieu marin.11. Substances exerçant une influence défavorable soit directement soit indirectement sur la teneur en oxygène du milieu marin, spécialement celles qui peuvent ętre à l'origine de phénomènes d'eutrophisation.12. Composés acides ou basiques dont la composition et la quantité sont telles qu'ils peuvent compromettre la qualité des eaux marines.13. Substances qui, bien que non toxiques par nature, peuvent devenir nocives pour le milieu marin ou peuvent gęner toute utilisation légitime de la mer en raison des quantités rejetées.B. Le contrôle et la rigoureuse limitation du rejet des substances mentionnées à la section A ci-dessus doivent ętre appliqués en accord avec l'annexe III.--------------------------------------------------ANNEXE IIIEn vue de la délivrance d'une autorisation pour le rejet de déchets contenant des substances mentionnées à l'annexe II ou à la section B de l'annexe I du présent protocole, il sera tenu compte notamment, et selon les cas, des facteurs suivants:A. Caractéristiques et composition du déchet1. Type et importance de la source du déchet (procédé industriel, par exemple).2. Type du déchet (origine, composition moyenne).3. Forme du déchet (solide, liquide, boueuse).4. Quantité totale (volume rejeté chaque année, par exemple).5. Mode de rejet (permanent, intermittent, variant selon les saisons, etc.).6. Concentration des principaux constituants, substances énumérées à l'annexe I, substances énumérées à l'annexe II, et autres substances, selon le cas.7. Propriétés physiques, chimiques et biochimiques du déchet.B. Caractéristiques des constituants du déchet quant à la nocivité1. Persistance (physique, chimique et biologique) dans le milieu marin.2. Toxicité et autres effets nocifs.3. Accumulation dans les matières biologiques ou les sédiments.4. Transformation biochimique produisant des composés nocifs.5. Effets défavorables sur la teneur et l'équilibre de l'oxygène.6. Sensibilité aux transformations physiques, chimiques et biochimiques et interaction dans le milieu aquatique avec d'autres constituants de l'eau de mer qui peuvent produire des effets, biologiques ou autres, nocifs du point de vue des utilisations énumérées à la section E ci-après.C. Caractéristiques du lieu de déversement et du milieu marin récepteur1. Caractéristiques hydrographiques, météorologiques, géologiques et topographiques de la zone côtière.2. Emplacement et type du rejet (émissaire, canal, sortie d'eau, etc.) et situation par rapport à d'autres emplacements (tels que les zones d'agrément, de frai, de culture et de pęche, zones conchylicoles) et à d'autres rejets.3. Dilution initiale réalisée au point de décharge dans le milieu marin récepteur.4. Caractéristiques de dispersion, telles que les effets des courants,


text: des marées et du vent sur le déplacement horizontal et le brassage vertical.5. Caractéristiques de l'eau réceptrice, eu égard aux conditions physiques, chimiques, biologiques et écologiques existant dans la zone de rejet.6. Capacité du milieu marin récepteur à absorber sans effets défavorables les déchets rejetés.D. Disponibilité de techniques concernant les déchetsLes méthodes de réduction et de rejet des déchets doivent ętre choisies pour les effluents industriels ainsi que pour les eaux usées domestiques en tenant compte de l'existence et de la possibilité de mise en oeuvre:a) des alternatives en matière de procédés de traitement;b) des méthodes de réutilisation ou d'élimination;c) des alternatives de décharge sur terre;d) des technologies à faible quantité de déchets.E. Atteintes possibles aux écosystèmes marins et aux utilisations de l'eau de mer1. Effets sur la santé humaine du fait des incidences de la pollution sur:a) les organismes marins comestibles;b) les eaux de baignade;c) l'esthétique.2. Effets sur les écosystèmes marins, notamment les ressources biologiques, les espèces en danger et les habitats vulnérables.3. Effets sur d'autres utilisations légitimes de la mer.--------------------------------------------------PROTOKOLo ochraně Středozemního moře před znečišťováním z pozemních zdrojůSMLUVNÍ STRANY TOHOTO PROTOKOLUJSOU STRANAMI Úmluvy o ochraně Středozemního moře před znečišťováním přijaté v Barceloně dne 16. února 1976,PŘEJÍCE SI, aby byl proveden čl. 4 odst. 2 a články 8 a 15 uvedené úmluvy,ZAZNAMENÁVAJÍCE rychlý nárůst lidské činnosti v oblasti Středozemního moře, zejména v oblasti industrializace a urbanizace, jakož i sezónní nárůst obyvatelstva na pobřeží v důsledku cestovního ruchu,UZNÁVAJÍCE nebezpečí, které představuje znečišťování z pozemních zdrojů pro mořské prostředí a pro lidské zdraví, a z toho vyplývající vážné problémy v mnohých pobřežních vodách a v ústích řek Středozemního moře způsobené především vypouštěním neupravených, nedostatečně upravených nebo nevhodně vypouštěných komunálních a průmyslových odpadních vod,UZNÁVAJÍCE odlišnosti v úrovni rozvoje jednotlivých přímořských států a uvědomujíce si hospodářské a sociální požadavky rozvojových zemí,ROZHODNUTY přijmout v úzké spolupráci nezbytná opatření pro ochranu Středozemního moře před znečišťováním z pozemních zdrojů,SE DOHODLY NA TOMTO:Článek 1Smluvní strany tohoto protokolu (dále jen "strany") přijmou veškerá vhodná opatření pro předcházení, snížení, potírání a regulaci znečišťování oblasti Středozemního moře způsobovaného vnosy z řek, z pobřežních zařízení nebo výpustí nebo pocházejícího z jakéhokoli jiného pozemního zdroje na jejich území.Článek 2Pro účely tohoto protokolu se rozumí:a) "úmluvou" Úmluva o ochraně Středozemního moře před znečišťováním přijatá v Barceloně dne 16. února 1976;b) "organizací" subjekt uvedený v článku 13 úmluvy;c) "hranicí sladkých vod" místo na vodních tocích, kde při odlivu a v době nízkého průtoku sladké vody dochází ke znatelnému nárůstu slanosti vlivem přítomnosti mořské vody.Článek 3Oblastí působnosti tohoto protokolu (dále jen "oblast protokolu") je:a) oblast Středozemního moře, jak je vymezena v článku 1 úmluvy;b) vody, které jsou mezi pevninou a základní čarou, od níž se měří šířka teritoriálních vod, a které sahají, v případě vodních toků, k hranicím sladké vody;c) slané bažiny spojené s mořem.Článek 41. Tento protokol se vztahuje na:a) znečišťující vypouštění z pozemních zdrojů umístěných na území stran, která zasahují oblast protokolu, zejména:- přímým vypouštěním do moře nebo vypouštěním z pobřežních skládek,- nepřímo, řekami, kanály nebo jinými vodními toky, včetně podzemních vod, nebo


text: povrchovým odtokem;b) znečišťování z pozemních zdrojů přenášené vzduchem, za podmínek vymezených v dodatkové příloze protokolu přijaté stranami v souladu s článkem 17 úmluvy.2. Tento protokol se rovněž vztahuje na znečišťující vypouštění z pevných umělých staveb na moři, které spadají do jurisdikce některé strany a které se využívají pro jiné účely, než je průzkum a využívání nerostných zdrojů pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží.Článek 51. Strany se zavazují, že v oblasti protokolu odstraní znečišťování z pozemních zdrojů látkami vyjmenovanými v příloze I tohoto protokolu.2. Za tím účelem vypracují a provedou, společně nebo jednotlivě, nezbytné programy a opatření.3. Tyto programy a opatření zahrnou zejména společné emisní normy a uživatelské normy.4. Strany stanoví normy a harmonogramy pro provádění programů a opatření zaměřených na odstranění znečišťování z pozemních zdrojů a pravidelně je přezkoumávají, podle potřeby každé dva roky, pro každou z látek vyjmenovaných v příloze I v souladu s článkem 15 tohoto protokolu.Článek 61. Strany se zavazují, že přísně omezí znečišťování z pozemních zdrojů látkami nebo zdroji uvedenými v příloze II tohoto protokolu.2. Za tím účelem vypracují a provedou, společně nebo jednotlivě, potřebné programy a opatření.3. Vypouštění přísně podléhají vydání povolení příslušnými vnitrostátními orgány, které vychází z ustanovení přílohy III tohoto protokolu.Článek 71. Strany ve spolupráci s příslušnými mezinárodními organizacemi postupně vypracují a přijmou obecné zásady a případně normy či společná kritéria týkající se zejména:a) délky, hloubky a umístění potrubí pro pobřežní výpusti, zejména s ohledem na metody použité k předběžné úpravě odpadních vod;b) zvláštních požadavků pro odpadní vody vyžadující oddělené čištění;c) kvality mořské vody používané pro zvláštní účely, nezbytné pro ochranu lidského zdraví, biologických zdrojů a ekosystémů;d) omezování a postupného nahrazování výrobků, zařízení a průmyslových a jiných postupů, které výrazně znečišťují mořské prostředí;e) zvláštních požadavků na vypouštěná množství látek vyjmenovaných v přílohách I a II, na jejich koncentraci v odpadních vodách a na způsoby jejich vypouštění.2. Aniž jsou dotčena ustanovení článku 5 tohoto protokolu, přihlížejí tyto obecné zásady, normy nebo společná kritéria k místním ekologickým, zeměpisným a fyzikálním charakteristikám, k hospodářským možnostem stran a k jejich potřebám rozvoje, ke stávající úrovni znečišťování a ke skutečné absorpční schopnosti mořského prostředí.3. Programy a opatření uvedené v článcích 5 a 6 se přijímají tak, aby byly prováděny postupně, s ohledem na možnosti přizpůsobení a přeměny stávajících zařízení, na hospodářské možnosti stran a na jejich potřeby rozvoje.Článek 8V rámci ustanovení a monitorovacích programů podle článku 10 úmluvy a případně ve spolupráci s příslušnými mezinárodními organizacemi zahájí strany co nejdříve monitorovací činnosti zaměřené na:a) systematické hodnocení úrovní znečištění podél svého pobřeží, zejména pokud jde o látky nebo zdroje vyjmenované v přílohách I a II, a na pravidelné poskytování souvisejících informací;b) vyhodnocování účinků opatření přijatých podle tohoto protokolu ke snížení znečišťování mořského prostředí.Článek 9V souladu s článkem 11 úmluvy strany co nejtěsněji spolupracují v oblasti vědy a technologií souvisejících se znečišťováním z pozemních zdrojů, zejména při výzkumu vstupů, cest a účinků jednotlivých znečišťujících látek a při vývoji nových metod jejich zpracování, redukce nebo odstraňování těchto znečišťujících látek. Za tím účelem strany usilují zejména o:a) výměnu vědeckých a


text: technických informací;b) koordinaci svých výzkumných programů.Článek 101. Strany spolupracují přímo nebo prostřednictvím regionálních nebo jiných příslušných mezinárodních organizací či dvoustranně s cílem vypracovat, a, je-li to možné, provádět, programy pomoci rozvojovým zemím, zejména v oblasti vědy, vzdělávání a technologie, aby se předešlo znečišťování z pozemních zdrojů a jeho škodlivým účinkům na mořské prostředí.2. Technická pomoc by měla zahrnovat zejména školení vědeckého a technického personálu a rovněž získávání, používání a vlastní výrobu vhodného vybavení za výhodných podmínek, na nichž se zúčastněné strany dohodnou.Článek 111. Pokud vnosy z vodního toku, který protéká přes území dvou nebo několika stran nebo mezi nimi tvoří hranici, hrozí vyvoláním znečištění mořského prostředí v oblasti protokolu, jsou zúčastněné strany vyzvány, s ohledem na ustanovení tohoto protokolu podle toho, jak se jich týkají, ke spolupráci s cílem zajistit jeho plné uplatnění.2. Strana nemůže být odpovědná za znečištění pocházející z území státu, jenž není smluvní stranou. Strana však bude usilovat o spolupráci se zmíněným státem, aby umožnila plné uplatňování protokolu.Článek 121. Pokud znečištění z pozemních zdrojů pocházející z území jedné strany může přímo ohrozit zájmy jedné nebo několika jiných stran, zavazují se dotčené strany s ohledem na čl. 22 odst. 1 úmluvy, že na žádost jedné nebo několika z nich k zahájí konzultace s cílem nalézt uspokojivé řešení.2. Na žádost kterékoli zúčastněné strany se věc zařadí na program jednání příštího zasedání stran, které se uskuteční v souladu s článkem 14 tohoto protokolu; zasedání může vypracovat doporučení s cílem dosáhnout uspokojivé řešení.Článek 131. Strany se prostřednictvím organizace vzájemně informují o přijatých opatřeních, o dosažených výsledcích a o případných potížích vzniklých při uplatňování tohoto protokolu. Postupy shromažďování a předkládání těchto informací se stanoví na zasedáních stran.2. Informace musí mezi jiným obsahovat:a) statistické údaje o povoleních vydaných v souladu s článkem 6 tohoto protokolu;b) údaje vyplývající z monitorování podle článku 8 tohoto protokolu;c) množství znečišťujících látek vypouštěných z jejich území;d) opatření přijatá v souladu s články 5 a 6 tohoto protokolu.Článek 141. Řádná zasedání stran se konají během řádných zasedání smluvních stran úmluvy pořádaných podle článku 14 úmluvy. Strany mohou rovněž pořádat mimořádná zasedání v souladu s článkem 14 úmluvy.2. Předmětem zasedání stran tohoto protokolu je zejména:a) dohlížet na provádění tohoto protokolu a posuzovat účinnost přijatých opatření a potřebu přijetí dalších opatření, zejména formou příloh;b) přezkoumat a případně pozměnit jakoukoli přílohu tohoto protokolu;c) vypracovat a přijímat programy a opatření v souladu s články 5, 6 a 15 tohoto protokolu;d) přijímat v souladu s článkem 7 tohoto protokolu obecné zásady, normy nebo společná kritéria jakoukoli formou, na níž se strany dohodnou;e) zpracovat doporučení podle čl. 12 odst. 2 tohoto protokolu;f) posuzovat informace předložené stranami podle článku 13 tohoto protokolu;g) vykonávat podle potřeby další funkce vhodné k uplatňování tohoto protokolu.Článek 151. Zasedání stran přijímá dvoutřetinovou většinou programy a opatření pro snížení nebo odstranění znečišťování z pozemních zdrojů uvedené v článcích 5 a 6 tohoto protokolu.2. Strany, které nemohou přijmout program nebo opatření, uvědomí zasedání stran o akcích, která mají v úmyslu přijmout, pokud jde o tento program nebo opatření, přičemž tyto strany mohou kdykoli