text:
zkušební stav.
 5.1.4.3.2. Stabilizace sestává z daného počtu cyklů na zkušebním stavu pro každou třídu zdvihového objemu, pro niž je příslušný výfukový systém konstruován. Počet cyklů pro každou třídu vozidel je:
 Kategorie vozidla podle zdvihového objemu motoru v cm3
 Počet cyklů
 1.
 ≤ 250
 6
 2.
 > 250 ≤ 500
 9
 3.
 > 500
 12
 5.1.4.3.3. Po každém cyklu na zkušebním stavu následuje přestávka trvající nejméně šest hodin, aby byl reprodukován účinek ochlazení a kondenzace.
 5.1.4.3.4. Každý cyklus na zkušebním stavu sestává ze šesti fází. Podmínky motoru při jednotlivých fázích a jejich doba trvání:
 Fáze
 Podmínky
 Doba trvání fáze
 Motory o objemu nižším než 250 cm3
 Motory o objemu 250 cm3 nebo vyšším
 (min)
 (min)
 1
 volnoběh
 6
 6
 2
 25 % zatížení při 75 % nrated
 40
 50
 3
 50 % zatížení při 75 % nrated
 40
 50
 4
 100 % zatížení při 75 % nrated
 30
 10
 5
 50 % zatížení při 100 % nrated
 12
 12
 6
 25 % zatížení při 100 % nrated
 22
 22
 Celkový čas
 2 h 30 min.
 2 h 30 min.
 5.1.4.3.5. Na žádost výrobce mohou být v průběhu tohoto záběhu motor a tlumič chlazeny tak, aby teplota naměřená v bodě vzdáleném maximálně 100 mm od výustky výfukových plynů nepřekročila teplotu naměřenou při jízdě vozidla rychlostí 110 km/h nebo při 75 % jmenovitých otáček motoru definovaných v bodě 2.4 tohoto předpisu na nejvyšší rychlostní stupeň. Otáčky motoru a/nebo rychlost vozidla se stanoví s přesností ± 3 %.
 5.1.5. Výfukový plyn nepřichází do styku s vláknitými materiály a vláknité materiály nejsou ovlivňovány kolísáním tlaku.
 5.2. Schéma a označení
 5.2.1. K dokumentu uvedenému v příloze 1 tohoto předpisu se přiloží schéma a řez tlumiče s uvedením rozměrů.
 5.2.2. Na všech původních tlumičích musí být uvedeny přinejmenším:
 a)
 značka „E“, po níž následuje označení státu, který udělil schválení typu,
 b)
 název nebo obchodní značka výrobce vozidla; a
 c)
 značka a identifikační číslo dílu.
 Toto označení musí být čitelné, nesmazatelné a viditelné i po namontování.
 5.2.3. Na každém balení původních náhradních výfukových systémů nebo systémů tlumení hluku musí být čitelně uvedena slova „původní díl“ a značka a typ společně se značkou „E“ a označením země původu.
 5.3. Tlumiče sání
 Má-li být sání motoru vybaveno vzduchovým filtrem a/nebo tlumičem sání proto, aby byla splněna přípustná hladina akustického tlaku, musí být filtr a/nebo tlumič považován za součást tlumiče a vztahují se na něj i požadavky bodů 5.1 a 5.2.
 (1) O nezávislá měření rychlosti se jedná v případě, kdy jsou hodnoty vAA′ a vBB′ určovány dvěma nebo více samostatnými přístroji. Zařízení pro průběžné měření, např. radar, určí veškeré požadované informace o rychlosti pomocí jediného přístroje.
 PŘÍLOHA 4
 MAXIMÁLNÍ MEZNÍ HODNOTY AKUSTICKÉHO TLAKU (NOVÁ VOZIDLA)
 Kategorie vozidla
 Maximální hodnoty hladiny akustického tlaku v dB(A)
 L2
 76
 L4
 80
 L5
 80
 PŘÍLOHA 5
 SPECIFIKACE ZKUŠEBNÍ DRÁHY (1)
 1. ÚVOD
 Tato příloha popisuje specifikace týkající se fyzikálních vlastností zkušební dráhy a jejího pokládání. Tyto specifikace, které jsou založeny na zvláštní normě (2), popisují požadované fyzikální vlastnosti i zkušební metody k jejich


text:
zjištění.
 2. POŽADOVANÉ VLASTNOSTI POVRCHU
 Povrch se považuje za vyhovující této normě za předpokladu, že byly změřeny struktura povrchu a pórovitost nebo činitel zvukové pohltivosti a bylo shledáno, že vyhovují všem ustanovením bodů 2.1 až 2.4 níže, a za předpokladu, že jsou splněny konstrukční požadavky (bod 3.2 níže).
 2.1. Zbytková pórovitost
 Zbytková pórovitost krytu vozovky VC nesmí překročit 8 %. Postup měření je popsán v bodě 4.1.
 2.2. Činitel zvukové pohltivosti
 Pokud povrch nesplňuje požadavky na zbytkovou pórovitost, je považován za vyhovující, je-li činitel jeho zvukové pohltivosti α ≤ 0,10. Postup měření je popsán v bodě 4.2. Požadavky bodu 2.1 a tohoto bodu jsou splněny také v případě, že byla měřena jen zvuková pohltivost a bylo zjištěno α ≤ 0,10.
 Poznámka: Nejzásadnější vlastností je pohltivost zvuku, přestože stavitelům silnic je známější spíše zbytková pórovitost. Pohltivost zvuku je však třeba měřit pouze tehdy, pokud povrch nesplňuje požadavky na zbytkovou pórovitost. Je tomu tak proto, že poslední uvedený parametr je jak z hlediska měření, tak jeho závažnosti spojen s poměrně vysokou nejistotou, a některé povrchy by proto mohly být chybně odmítnuty, pokud by se hodnotily jen na základě měření zbytkové pórovitosti.
 2.3. Hloubka struktury povrchu
 Hloubka struktury povrchu (TD) měřená objemovou metodou (viz bod 4.3) musí být:
 TD ≥ 0,4 mm
 2.4. Homogenita povrchu
 Veškeré úsilí je třeba věnovat tomu, aby povrch zkušebního úseku byl co nejvíce homogenní. To zahrnuje strukturu povrchu i pórovitost, je však třeba též poznamenat, že v případě, kdy je postup odvalování na některých místech účinnější než na jiných, může být struktura odlišná a nerovnosti mohou vyvolávat rázy.
 2.5. Interval zkoušek
 Pro ověření, zda povrch nadále vyhovuje požadavkům na strukturu povrchu a pórovitost nebo pohltivost zvuku stanoveným touto normou, je třeba u povrchu v následujících intervalech pravidelně zkoušet:
 a)
 zbytkovou pórovitost nebo zvukovou pohltivost:
 když je povrch nový: splňuje-li nový povrch požadavky, nepožaduje se další periodické zkoušení.
 b)
 hloubku struktury povrchu (TD):
 když je povrch nový: začíná-li se se zkouškami akustického tlaku (poznámka: nejdříve čtyři týdny po jeho položení); pak každých dvanáct měsíců.
 3. KONSTRUKCE ZKUŠEBNÍHO POVRCHU
 3.1. Oblast
 Při návrhu uspořádání zkušební dráhy je důležité jako minimální požadavek zajistit, aby zkušební úsek projížděný vozidly byl pokryt stanoveným zkušebním materiálem s vhodnými okraji pro bezpečný a praktický provoz. To znamená, že dráha musí být alespoň 3 m široká a její délka musí být taková, aby dráha na každém konci přesahovala přímky AA a BB nejméně o 10 m. Obrázek 1 znázorňuje plán vhodného zkušebního místa a udává minimální plochu, na níž musí být strojově položen a strojově zhutněn určený materiál pro zkušební povrch. Podle bodu 3.1.1.1 přílohy 3 se měření provádějí na každé straně vozidla. Toho lze dosáhnout buď měřením se dvěma mikrofony (jeden mikrofon na každé straně dráhy) a jízdou v jednom směru, nebo měřením s mikrofonem pouze na jedné straně dráhy a jízdami vozidla v obou směrech. Použije-li se druhý z uvedených postupů, pak na té straně dráhy, kde není umístěn mikrofon, nejsou uplatňovány žádné požadavky na povrch.
 Obrázek 1
 Minimální požadavky na prostor se zkušebním

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
povrchem. Stínovaná část se nazývá „zkušební úsek“
 Text obrazu
 Legenda
 Minimální plocha pokrytá zkušebním silničním povrchem, tj. zkušební úsek
 Mikrofon (výška 1,2 m)
 Rozměry v metrech
 Osa jízdní dráhy
 POZNÁMKA – v tomto poloměru nesmí být žádné velké předměty odrážející zvuk.
 3.2. Konstrukce a příprava povrchu
 3.2.1. Základní konstrukční požadavky; zkušební povrch musí splňovat čtyři konstrukční požadavky:
 3.2.1.1.
 musí se jednat o hutný asfaltový beton;
 3.2.1.2.
 maximální rozměr zrna je 8 mm (přípustných je 6,3 až 10 mm);
 3.2.1.3.
 tloušťka nosné vrstvy musí být ≥ 30 mm;
 3.2.1.4.
 pojivem musí být nemodifikovaný bitumen přímo penetrující třídy.
 3.2.2. Konstrukční pokyny
 Jako vodítko pro výrobce povrchu udává obrázek 2 křivku zrnitosti štěrku, jejímž dodržením se zajistí požadované vlastnosti. Tabulka 1 dále udává některé pokyny pro zajištění požadované struktury a životnosti. Křivka zrnitosti odpovídá tomuto vzorci:
 P (% propadu) = 100. (d/dmax)1/2
 kde:
 d
 =
 okatost čtvercového síta v mm
 dmax
 =
 8 mm pro střední křivku
 dmax
 =
 10 mm pro křivku spodní přípustné odchylky
 dmax
 =
 6,3 mm pro křivku horní přípustné odchylky
 Obrázek 2
 Křivka zrnitosti štěrku v asfaltové směsi s přípustnými odchylkami
 % propadu (hmotnostních)
 Okatost síta v mm
 Dále platí následující doporučení:
 a)
 písková složka (0,063 mm < okatost čtvercového síta < 2 mm) obsahuje nejvýše 55 % přírodního písku a nejméně 45 % drceného písku,
 b)
 základ a podklad musí zajišťovat dobrou stabilitu a rovnost podle osvědčených postupů stavby silnic;
 c)
 drť musí být drcena tak, aby měla 100 % drcených stran, a musí být z materiálu s vysokou odolností vůči drcení;
 d)
 drť použitá ve směsi musí být praná;
 e)
 na povrch se nesmí přidávat žádná přídavná drť;
 f)
 tvrdost pojiva v PEN hodnotách musí být 40 až 60, 60 až 80 nebo 80 až 100 v závislosti na klimatických podmínkách území. Pravidlem je používat co nejtvrdší pojivo ve shodě s obvyklou praxí;
 g)
 teplota směsi před zhutňováním musí být zvolena tak, aby se následným válcováním dosáhlo požadované pórovitosti. Ke zvýšení pravděpodobnosti splnění požadavků bodů 2.1 až 2.4 výše je třeba se snažit o hutnost nejen vhodnou volbou teploty směsi, ale i vhodným počtem válcování a volbou zhutňovacího vozidla.
 Tabulka 1
 Konstrukční pokyny
 Cílové hodnoty
 Mezní odchylky
 podle celkové hmotnosti směsi
 podle hmotnosti štěrku
 Hmotnost kameniva, okatost čtvercového síta (SM) > 2 mm
 47,6 %
 50,5 %
 ± 5
 Hmotnost písku 0,063 mm < SM < 2 mm
 38,0 %
 40,2 %
 ± 5
 Hmotnost plnidla SM < 0,063 mm
 8,8 %
 9,3 %
 ± 2
 Hmotnost pojiva (bitumen)
 5,8 %
 neudává se
 ± 0,5
 Maximální rozměr zrna
 8 mm
 6,3–10
 Tvrdost pojiva
 (viz bod 3.2.2.f))
 —
 Hodnota hladkosti kameniva (PSV)
 > 50
 —
 Hutnost relativní k Marshallově hutnosti
 98 %
 —
 4. ZKUŠEBNÍ METODA
 4.1. Měření zbytkové pórovitosti
 Pro toto měření je třeba odebrat z dráhy vzorky na nejméně čtyřech různých místech rovnoměrně rozložených ve zkušebním úseku mezi přímkami AA a BB (viz obrázek 1). Aby nevznikly nehomogennosti a nerovnosti v dráze kol, vzorky by se neměly odebírat přímo ze samotné dráhy kol, nýbrž v


text:
její blízkosti. Dva vzorky (minimálně) by se měly odebrat blízko vlastní dráhy kol a jeden vzorek (minimálně) by se měl odebrat přibližně uprostřed mezi dráhami kol a oběma místy, v nichž jsou umístěny mikrofony.
 Je-li podezření, že nejsou splněny podmínky homogenity (viz bod 2.4 výše), odeberou se vzorky z více míst ve zkušebním úseku. Zbytková pórovitost se stanovuje pro každý vzorek. Pak se ze všech vzorků vypočte průměrná hodnota a porovná se s požadavkem v bodě 2.1. Žádný ze vzorků kromě toho nesmí mít hodnotu pórovitosti vyšší než 10 %. Výrobce zkušebního povrchu se upozorňuje na problém, který může vzniknout v případě, že je zkušební úsek vyhříván potrubím nebo elektrickými vodiči a vzorky je třeba odebrat z tohoto úseku. Takové rozvody je třeba pečlivě rozvrhnout s ohledem na budoucí místa odvrtávání vzorků. Doporučuje se ponechat několik míst o přibližných rozměrech 200 × 300 mm, ve kterých nejsou vodiče nebo potrubí nebo kde jsou umístěny dostatečně hluboko, aby nebyly poškozeny při odběru vzorků z povrchové vrstvy.
 4.2. Činitel zvukové pohltivosti
 Činitel zvukové pohltivosti (kolmý dopad) se měří metodou impedančního zvukovodu využitím postupu podle normy ISO/DIS 10 534: „Akustika – Určování činitele zvukové pohltivosti a akustické impedance v impedančních trubicích“.
 Pokud jde o zkušební vzorky, je třeba respektovat tytéž požadavky jako pro zbytkovou pórovitost (viz bod 4.1).
 Pohltivost zvuku se měří v pásmu 400 Hz až 800 Hz a v pásmu 800 Hz až 1 600 Hz (alespoň na středních kmitočtech třetinooktávových pásem) a stanoví se nejvyšší hodnoty z obou těchto pásem.
 Pak se ze všech těchto hodnot pro všechny vzorky vypočte průměrná hodnota, která tvoří konečný výsledek.
 4.3. Objemové měření makrostruktury povrchu
 Pro účely této normy se hloubka struktury povrchu měří nejméně na deseti místech rovnoměrně rozložených podél drah kol zkušebního pruhu a střední hodnota se porovná s předepsanou minimální hloubkou struktury povrchu. Popis postupu je uveden v normě ISO 10844:1994.
 5. ČASOVÁ STÁLOST A ÚDRŽBA
 5.1. Vliv stárnutí
 Podobně jako u jakéhokoli jiného povrchu se i zde očekává, že hladiny akustického tlaku odvalování pneumatik naměřené na zkušebním povrchu mohou v průběhu prvních šesti až dvanácti měsíců po jeho zhotovení mírně narůstat.
 Požadované vlastnosti získá povrch nejdříve čtyři týdny po zhotovení.
 Časová stálost závisí hlavně na tom, do jaké míry se dráha uhlazuje a zhutňuje jízdou vozidel po povrchu. Musí být pravidelně ověřována podle bodu 2.5.
 5.2. Údržba povrchu
 Z povrchu musí být odstraňovány úlomky a prach, které by mohly výrazně snížit účinnou hloubku struktury povrchu. V zemích s chladným klimatem se k odstranění ledu někdy používá sůl. Sůl však může povrch dočasně nebo i trvale změnit natolik, že se akustický tlak zvýší, a proto se její použití nedoporučuje.
 5.3. Položení nového povrchu ve zkušebním prostoru
 Pokud je třeba zkušební dráhu znovu pokrýt, stačí obvykle pokrýt jen zkušební pruh (o šířce 3 m, viz obrázek 1), po kterém vozidla jezdí, za předpokladu, že zkušební prostor ležící mimo tento pruh splňoval při měření požadavky na zbytkovou pórovitost nebo pohltivost zvuku.
 6. DOKUMENTACE O ZKUŠEBNÍM POVRCHU A O JEHO ZKOUŠKÁCH
 6.1. Dokumentace o


text:
zkušebním povrchu
 V dokumentu popisujícím zkušební povrch musí být uvedeny tyto údaje:
 6.1.1.
 poloha zkušební dráhy;
 6.1.2.
 druh pojiva, tvrdost pojiva, druh štěrku, maximální teoretická hustota betonu (DR), tloušťka nosné vrstvy a křivka zrnitosti stanovená na základě vzorků ze zkušební dráhy;
 6.1.3.
 způsob hutnění (například typ válce, hmotnost válce, počet přejezdů);
 6.1.4.
 teplota směsi, teplota okolního vzduchu a rychlost větru při pokládání povrchu;
 6.1.5.
 datum položení povrchu a jméno zhotovitele;
 6.1.6.
 všechny výsledky zkoušek nebo alespoň nejnovější výsledky zkoušek včetně těchto údajů:
 6.1.6.1.
 zbytková pórovitost každého ze vzorků;
 6.1.6.2.
 místa ve zkušebním úseku, ze kterých byly odebrány vzorky pro měření pórovitosti;
 6.1.6.3.
 činitel pohltivosti zvuku každého ze vzorků (pokud byl měřen). Uvedou se výsledky jak pro každý vzorek a pro každé frekvenční pásmo, tak celková průměrná hodnota;
 6.1.6.4.
 místa ve zkušebním úseku, ze kterých byly odebrány vzorky pro měření zvukové pohltivosti;
 6.1.6.5.
 hloubka struktury povrchu včetně počtu zkoušek a standardní odchylky;
 6.1.6.6.
 instituce zodpovědná za zkoušky podle bodů 6.1.6.1 a 6.1.6.2 a typ použitého zařízení;
 6.1.6.7.
 datum zkoušky (zkoušek) a datum odebrání vzorků ze zkušební dráhy.
 6.2. Dokumentace o zkouškách akustického tlaku prováděných na povrchu
 V dokumentu popisujícím zkoušky akustického tlaku vozidel by se mělo uvést, zda byly všechny požadavky této normy splněny, či nikoliv. Uvede se odkaz na dokument podle bodu 6.1, který popisuje výsledky potvrzující tuto skutečnost.
 (1) Specifikace zkušebního místa uvedené v této příloze jsou platné do konce období uvedeného v bodě 11.8 tohoto předpisu.
 (2) ISO 10844:1994


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22004A0424(01)
 Úřední věstník L 120 , 24/04/2004 S. 0062 - 0064
 Dohodamezi Evropskou unií a Rumunskem o účasti Rumunska v ozbrojených silách pod vedením Evropské unie (EUF) v Bývalé jugoslávské republice MakedoniiEVROPSKÁ UNIEna jedné straně aRUMUNSKOna straně druhé,dále jen "strany",BEROUCE V ÚVAHU, ŽE:- dne 27. ledna 2003 přijala Rada Evropské unie společnou akci 2003/92/SZBP o vojenské operaci Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii,- Rumunsko bylo přizváno k účasti na operaci pod vedením Evropské unie,- byl úspěšně ukončen proces vytváření ozbrojených sil a velitel operace a Vojenský výbor EU doporučili schválit účast rumunských ozbrojených sil na operaci pod vedením EU,- Politický a bezpečnostní výbor 11. března 2003 rozhodl o souhlasu s přispěním Rumunska k operaci pod vedením EU,- proběhla výměna dopisů mezi vládou Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a generálním tajemníkem/vysokým představitelem ohledně vedení operace,- dne 21. března 2003 byla uzavřena dohoda mezi EU a vládou Bývalé jugoslávské republiky Makedonie o statutu EUF a jeho personálu.ROZHODLA TAKTO:Článek 1Rámec a definice1. Rumunsko se připojuje k ustanovením společné akce 2003/92/SZBP o ozbrojených silách pod vedením Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, která Rada Evropské unie přijala dne 27. ledna 2003 v souladu s následujícími články.2. Pro účely této dohody se rozumí:a) "operací Concordia" vojenská operace Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii zavedená společnou akcí 2003/92/SZBP;b) "ozbrojenými silami pod vedením Evropské unie (EUF)" hlavní vojenské velitelství, národní jednotky nebo složky, které tvoří součást operace Concordia a podílejí se na této operaci, jejich prostředky a dopravní prostředky;c) "personálem EUF" civilní a vojenský personál přidělený k EUF;d) "mechanismem" mechanismus operativního financování stanovený rozhodnutím Rady ze dne 27. ledna 2003 k zajištění financování společných nákladů na vojenskou operaci Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii;e) "zúčastněnými státy" členské státy používající společnou akci podle odstavce 1 a třetí země zúčastněné na operaci Concordia prostřednictvím vojenských sil, personálu nebo prostředků;f) "Společnou komisí pro náhradu škod" společná komise vytvořená na základě článku 13 Dohody mezi Evropskou unií a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení ozbrojených sil pod vedením Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii.Článek 2Účast na operaci1. Rumunsko se zúčastní operace Concordia s kontingentem, o němž rozhodne konference o vytváření ozbrojených sil. V nezbytných případech je zajištěno střídání vyslaného personálu.2. Rumunsko zajistí, že mise jeho ozbrojených sil a personálu proběhnou v souladu se společnou akcí 2003/92/SZBP, operačním plánem a prováděcími opatřeními.3. Rumunsko uvědomí velitele operace EU, velitele ozbrojených sil EU a vojenský štáb EU o každé změně v účasti Rumunska na operaci Concordia.Článek 3Postavení1. Ozbrojené síly a personál účastnící se operace Concordia se řídí Dohodou mezi Evropskou unií a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení ozbrojených sil pod vedením Evropské unie a prováděcími opatřeními k ní.2. Postavení personálu podílejícího se na práci velitelství nebo velících složek umístěných mimo území Bývalé jugoslávské republiky Makedonie se řídí ujednáními mezi hlavním velitelstvím a dotčenými velícími složkami a Rumunskem.Článek 4Linie velení1. Účastí Rumunska na operaci Concordia není dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie.2. Všechny ozbrojené síly a veškerý personál podléhají nadále úplnému velení svých vnitrostátních orgánů.3. Vnitrostátní


text: orgány přenesou operační kontrolu (OPCON) na velitele operace EU. Velitel operace je oprávněn dále přenášet svou pravomoc.4. Rumunsko má v každodenním řízení operace Concorida stejná práva a povinnosti jako zúčastněné státy v souladu s čl. 8 odst. 4 společné akce 2003/92/SZBP a s rozhodnutím Politického a bezpečnostního výboru FYROM/1/2003 o zřízení výboru přispěvatelů.5. Rumunsko vykonává soudní pravomoc nad vlastním personálem. Velitel operace a velitel ozbrojených sil mohou kdykoli požadovat stažení rumunského personálu.6. Rumunsko jmenuje vyššího vojenského zástupce, který zastupuje jeho národní kontingent v EUF. Vyšší vojenský zástupce konzultuje s velitelem ozbrojených sil EU všechny záležitosti týkající se operace Concordia a je odpovědný za udržování každodenní kázně v kontingentu.Článek 5Utajované informaceRumunsko přijme vhodná opatření, aby zajistilo, že rumunský personál bude při styku s utajovanými informacemi dodržovat bezpečnostní předpisy Rady Evropské unie obsažené v rozhodnutí Rady 2001/264/ES [1] a případné další pokyny velitele operace.Článek 6Finanční hlediska1. Aniž je dotčen článek 7, nese Rumunsko veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci Concordia, pokud náklady nepodléhají společnému financování podle rozpočtu operace.2. V případech, kdy Společná komise pro náhradu škod rozhodne o náhradě škody fyzické nebo právnické osobě z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Rumunsko uhradí částku odškodného, jestliže smrt, zranění, škody nebo ztráty byly způsobeny rumunským personálem nebo jeho prostředky, pokud mechanismus, v souladu s čl. 9 odst. 3 rozhodnutí Rady ze dne 27. ledna 2003 o zřízení mechanismu, nerozhodne, že uvedenou náhradu škody uhradí.Článek 7Příspěvky na společné náklady1. Rumunsko se podílí na společných nákladech na operaci částkou 36 603,50 EUR za šest měsíců.2. Mezi správcem mechanismu, zřízeného rozhodnutím Rady ze dne 27. ledna 2003 k zajištění financování společných nákladů na operaci, a příslušnými správními orgány Rumunska bude uzavřena dohoda. V této dohodě bude stanoven:a) režim plateb a správy finančního příspěvku,b) případné ověřovací mechanismy zahrnující kontrolu a účetní kontrolu finančního příspěvku.3. Příspěvky Rumunska na úhradu společných nákladů na operaci Concordia uloží Rumunsko na bankovní účet, který bude tomuto státu sdělen správcem mechanismu.Článek 8Neplnění povinnostíNeplní-li jedna z účastnických stran své základní povinnosti stanovené v předchozích článcích, má druhá strana právo ukončit tuto dohodu s jednoměsíční výpovědí.Článek 9Vstup v platnostTato dohoda vstupuje v platnost dnem podpisu.Dohoda zůstává v platnosti po dobu přispívání Rumunska na operaci.V Bruselu dne+++++ TIFF +++++v jazyce anglickém ve čtyřech vyhotoveních.Za Evropskou unii+++++ TIFF +++++Za Rumunsko+++++ TIFF +++++[1] Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21994D0602(01)
 Úřední věstník L 138 , 02/06/1994 S. 0039 - 0040
 Rozhodnutí Rady EHPč. 1/94ze dne 17. května 1994,kterým se přijímá jednací řád Rady EHPRADA EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména na čl. 89 odst. 3 uvedené dohody,ROZHODLA TAKTO:Článek 11. Radu EHP svolává její předseda dvakrát ročně, jak je stanoveno v čl. 91 odst. 2 dohody.2. Předseda také svolá Radu EHP z vlastního podnětu nebo na žádost některého z členů Rady, kdykoli tak vyžadují okolnosti, včetně případu, kdy si kterýkoli člen přeje jednat o věci působící obtíže podle čl. 89 odst. 2 dohody.3. Jestliže některý člen Rady EHP požádá o svolání zasedání, předseda po projednání s ostatními členy Rady stanoví datum zasedání. Ve výjimečně naléhavých případech lze Radu svolat okamžitě.Článek 21. Předseda připraví pro každé zasedání předběžný pořad jednání. Pozvánka na zasedání a předběžný pořad jednání se doručí členům Rady EHP nejpozději 20 dnů před zahájením zasedání.2. Předběžný pořad jednání obsahuje body, o jejichž zařazení požádal člen Rady EHP předsedu alespoň 25 dnů před zahájením zasedání a ve stejné lhůtě předložil veškeré související dokumenty.3. Na pořad jednání smějí být zařazeny pouze body, k nimž byly členům Rady zaslány dokumenty nejpozději v den zaslání předběžného pořadu jednání.4. Lhůty stanovené v předchozích odstavcích se nepoužijí na zasedání svolaná podle čl. 1 odst. 3 poslední věty.5. Na začátku každého zasedání přijme Rada EHP pořad jednání. Pokud se tak Společenství a jeho členské státy na jedné straně a státy ESVO na straně druhé dohodnou, může být na pořad jednání zařazen bod, který nebyl uveden v předběžném pořadu jednání. Na pořad jednání se zařadí body vznesené v souladu s čl. 89 odst. 2 dohody.Článek 31. Člen Rady EHP, který se nemůže zúčastnit zasedání, se může nechat zastoupit. V tom případě uvědomí předsedu a označí osobu, která je oprávněna jej zastupovat. Zástupce vykonává všechna práva akreditovaného člena.2. Členy Rady EHP mohou doprovázet úředníci, kteří jsou jim nápomocni. Rada může stanovit počet těchto úředníků.3. Složení každé delegace se sdělí předsedovi před začátkem zasedání.4. Kontrolní úřad ESVO je zpravidla přizván k zasedání Rady EHP jako pozorovatel.5. Evropská investiční banka je oprávněna účastnit se zasedání Rady EHP jako pozorovatel, pokud jsou na pořadu jednání otázky uvedené v článku 6 protokolu 38 k Dohodě.6. Na žádost některého ze svých členů může Rada EHP povolit na zasedání přítomnost dalších osob jako pozorovatelů.7. Zasedání Rady EHP jsou neveřejná, není-li rozhodnuto jinak.Článek 4Rozhodnutí Rady EHP se přijímají vzájemnou dohodou mezi Společenstvím na jedné straně a státy ESVO, vyjadřujícími se jedním hlasem, na druhé straně.Článek 5V případě naléhavých záležitostí nebo po dohodě i v jiných případech mohou být rozhodnutí přijata v souladu s článkem 4 písemným postupem, souhlasí-li s tím všechny smluvní strany.Článek 61. Návrh zápisu z každého zasedání se vypracuje bez prodlení.Zápis zpravidla uvádí u každého bodu pořadu jednání:- které dokumenty byly předloženy Radě EHP,- prohlášení, o jejichž zápis požádal člen Rady,- přijatá rozhodnutí, dohodnutá prohlášení a dosažené závěry.Kterýkoli člen Rady


text: může žádat, aby byly v zápisu uvedeny další podrobnosti týkající se jakéhokoli bodu pořadu jednání.2. Návrh zápisu se předloží Radě EHP ke schválení. Po schválení jej podepíše předseda úřadující v době schválení a dva tajemníci.3. Rozhodnutí přijatá Radou EHP se přikládají k zápisu.4. Opis zápisu se zasílá každému členovi Rady EHP.Článek 7Rozhodnutí Rady EHP se přijímají v jazyce anglickém, dánském, finském, francouzském, italském, islandském, německém, nizozemském, norském, portugalském, řeckém, španělském a švédském. Všechna znění mají stejnou platnost.Článek 8Znění rozhodnutí přijatých Radou EHP podepisuje předseda úřadující v době jejich přijetí a dva tajemníci.Článek 9Rada EHP rozhoduje, zda budou rozhodnutí zveřejněna.Článek 101. Všechna sdělení podle tohoto jednacího řádu se zasílají stálým zastoupením členských států Evropských společenství a misím států ESVO u Evropských společenství, Komisi Evropských společenství a Generálnímu sekretariátu Rady Evropské unie.2. Písemnosti určené Radě EHP se zasílají jejímu předsedovi.Článek 11Rada EHP může rozhodnout o zřízení jakéhokoli podvýboru nebo pracovní skupiny, které jí budou nápomocny při výkonu jejích úkolů. Složení, způsob činnosti a úkoly těchto podvýborů nebo pracovních skupin určí Rada v každém jednotlivém případě.Článek 121. Sekretariát Rady EHP zajišťuje předsednictví.2. Jeden úředník Společenství a jeden úředník jmenovaný státy ESVO vykonávají společně fuknce tajemníků Rady EHP. Strany je jmenují každá za sebe po vzájemném projednání.Článek 13Aniž jsou dotčena jiná použitelná ustanovení, vztahuje se na jednání Rady EHP úřední tajemství, nerozhodne-li Rada jinak.Článek 14Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 17. května 1994.Za Radu EHPpředsedaTh. Pangalos--------------------------------------------------


text:
 16.11.2017
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 300/47
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 95/2016
 ze dne 29. dubna 2016,
 kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP [2017/2045]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise (EU) 2015/2338 ze dne 11. prosince 2015, kterým se mění nařízení (EU) č. 965/2012, pokud jde o požadavky na letové zapisovače, zařízení pro určení polohy pod vodou a systémy sledování letadel (1), má být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha XIII Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 66nf (nařízení Komise (EU) č. 965/2012) přílohy XIII Dohody o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32015 R 2338: nařízení Komise (EU) 2015/2338 ze dne 11. prosince 2015 (Úř. věst. L 330, 16.12.2015, s. 1).“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) 2015/2338 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 30. dubna 2016 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 29. dubna 2016.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Claude MAERTEN
 (1) Úř. věst. L 330, 16.12.2015, s. 1.
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 24.11.2005
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 306/34
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 102/2005
 ze dne 8. července 2005,
 kterým se mění příloha IV (Energetika) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha IV Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 43/2005 ze dne 11. března 2005 (1).
 (2)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou (2) by měla být začleněna do Dohody,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Za bod 18 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2422/2001) přílohy IV Dohody se doplňuje nový bod, který zní:
 „19.
 32001 L 0077: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou (Úř. věst. L 283, 27.10.2001, s. 33).
 Pro účely Dohody se směrnice upravuje takto:
 a)
 Tato směrnice se nevztahuje na Lichtenštejnsko.
 b)
 V čl. 3 odst. 2 se datum ‚do 27. října 2002‘ a v čl. 3 odst. 3, čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 2 datum ‚do 27. října 2003‘ nahrazuje slovy ‚do šesti měsíců po vstupu v platnost rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 102/2005 ze dne 8. července 2005‘.
 c)
 V čl. 3 odst. 2 druhé odrážce se slova ‚Společenství přijalo‘ nahrazují slovy ‚státy ESVO přijaly‘.
 d)
 Odstavec 8 protokolu 1 se nevztahuje na čl. 3 odst. 4 druhou odrážku.
 e)
 V čl. 4 odst. 1 se slova ‚články 87 a 88 Smlouvy‘ nahrazují slovy ‚články 61 a 62 Dohody o EHP‘. Slova ‚v článcích 6 a 174 Smlouvy‘ se nahrazují slovy ‚v článku 73 Dohody o EHP‘.
 f)
 V příloze se doplňují nové položky, které znějí:
 ‚Island
 5,58
 99,90
 99,50 (3)
 Norsko
 110,95
 96,30
 90,00 (4)‘
 Článek 2
 Znění směrnice 2001/77/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 9. července 2005 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (5).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 8. července 2005.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 J. K. J. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 (1) Úř. věst. L 198, 28.7.2005, s. 45.
 (2) Úř. věst. L 283, 27.10.2001, s. 33. Směrnice ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.
 (3) Údaj pro Island je podmíněn tím, že nedojde k žádným změnám ve vzájemné propojenosti s ostatními elektrizačními soustavami. Kromě toho by se v důsledku významu klimatických faktorů pro výrobu elektřiny z vodních zdrojů, poptávku po elektřině a výpadky přenosu měl údaj pro rok 2010 vypočíst prostřednictvím dlouhodobého modelu založeného na hydrologických a klimatických podmínkách.
 (4) Schopnost Norska dosáhnout cíle 90 procent


text:
je podmíněna skutečností, že spotřeba elektřiny neporoste více než o 1 procento ročně. To odpovídá vybudování přibližně 6–7 TWh nové výrobní kapacity elektřiny z obnovitelných zdrojů energie v období 1997 až 2010.
 Výrazné výkyvy v norské výrobě elektrické energie z vodních zdrojů by mohly vyžadovat, aby Norsko zohlednilo průměrný potenciál výroby elektrické energie z vodních zdrojů ve zprávách o plnění směrného cíle.‘
 (5) Byly oznámeny ústavní požadavky.


text:
 23.10.2014
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 304/3
 DOHODA MEZI EVROPSKOU UNIÍ A SENEGALSKOU REPUBLIKOU O PARTNERSTVÍ V OBLASTI UDRŽITELNÉHO RYBOLOVU
 EVROPSKÁ UNIE, dále jen „Unie“, a
 SENEGALSKÁ REPUBLIKA, dále jen „Senegal“,
 dále jen „strany“,
 VZHLEDEM k úzké spolupráci mezi Unií a Senegalem, zejména v rámci dohody z Cotonou, a vzhledem k jejich společnému přání tuto spolupráci posílit,
 S OHLEDEM na Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu z roku 1982 a dohodu o tažných populacích ryb z roku 1995,
 ROZHODNUTY uplatňovat rozhodnutí a doporučení přijatá příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, jichž jsou strany členy,
 UVĚDOMUJÍCE si důležitost zásad stanovených kodexem chování pro zodpovědný rybolov, který byl přijat Organizací pro výživu a zemědělství (FAO) v roce 1995,
 ROZHODNUTY spolupracovat ve společném zájmu na podpoře zavedení zodpovědného rybolovu s cílem zaručit udržitelné využívání živých mořských zdrojů a jejich dlouhodobé zachování,
 PŘESVĚDČENY, že spolupráce musí být založena na vzájemně se doplňujících iniciativách a opatřeních, která, ať prováděna společně či každou stranou samostatně, jsou v souladu s politikami a zaručují součinnost společného úsilí,
 ROZHODNUTY, že pro účely takové spolupráce strany naváží dialog nezbytný pro provádění politiky v odvětví rybolovu v Senegalu zapojením subjektů občanské společnosti, zejména pracovníků v odvětví rybolovu,
 PŘEJÍCE si stanovit pravidla a podmínky pro rybolovné činnosti rybářských plavidel Unie v senegalských vodách, jakož i pravidla a podmínky týkající se podpory Unie rozvoji udržitelného rybolovu v těchto vodách,
 ROZHODNUTY pokračovat v užší hospodářské spolupráci v odvětví rybolovného průmyslu a v souvisejících činnostech podporou spolupráce mezi společnostmi z obou stran,
 SE DOHODLY TAKTO:
 Článek 1
 Definice
 Pro účely této dohody se rozumí:
 a)
 „senegalskými orgány“ ministerstvo Senegalské republiky příslušné pro rybolov;
 b)
 „orgány Unie“ Evropská komise;
 c)
 „rybolovnou činností“ vyhledávání ryb, nahazování, kladení, vlečení a vytahování lovného zařízení, naložení úlovku na palubu, překládka, uchovávání na palubě, zpracovávání na palubě, přemísťování, umísťování do klecí, výkrm a vykládka ryb a produktů rybolovu;
 d)
 „rybářským plavidlem“ plavidlo nebo jiný člun, který je používán a vybaven pro rybolovnou činnost, nebo je takového typu, že se pro rybolovnou činnost obvykle používá, a to v souladu se senegalskými právními předpisy;
 e)
 „plavidlem Unie“ se rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
 f)
 „senegalskými vodami“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí Senegalu;
 g)
 „dohodou“ dohoda a protokol, jeho příloha a jeho dodatky;
 h)
 „vyšší mocí“ nenadálé, nepředvídatelné a nevyhnutelné události, jež mohou v senegalských vodách ohrozit rybolovné činnosti nebo zabraňovat jejich obvyklému průběhu.
 Článek 2
 Předmět
 Tato dohoda stanoví zásady, pravidla a postupy pro:
 a)
 podmínky, za nichž mohou rybářská plavidla Unie provozovat rybolovné činnosti v senegalských vodách v rámci dostupného přebytku,
 b)
 hospodářskou, finanční, technickou a vědeckou spolupráci v odvětví rybolovu s cílem podporovat udržitelný rybolov v senegalských vodách a rozvoj odvětví rybolovu v Senegalu,
 c)
 spolupráci týkající se pravidel kontroly rybolovu v senegalských vodách s cílem zajistit dodržování výše uvedených pravidel a podmínek, účinnost opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů a boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu.
 Článek 3
 Zásady
 1. Strany se zavazují, že budou podporovat zodpovědný rybolov


text:
v senegalských vodách podle kodexu chování pro zodpovědný rybolov FAO.
 2. Senegal se zavazuje, že neposkytne výhodnější podmínky, než jsou upraveny touto dohodou, segmentům jiných zahraničních loďstev nacházejících se v jeho vodách, jejichž plavidla by vykazovala tytéž vlastnosti a která by se zaměřovala na druhy, na něž se vztahuje tato dohoda.
 3. Strany se zavazují zajistit, že tato dohoda bude prováděna v souladu s článkem 9 dohody z Cotonou o podstatných prvcích týkajících se lidských práv, demokratických zásad a právního státu a základním prvkem týkajícím se řádné správy věcí veřejných postupem podle článků 8 a 96 uvedené dohody.
 4. Strany se zavazují zajistit, že tato dohoda bude s ohledem na stav rybolovných zdrojů prováděna v souladu se zásadami řádného řízení hospodářských a sociálních záležitostí.
 5. Na námořníky najaté na rybářská plavidla Unie se v plném rozsahu použije prohlášení Mezinárodní organizace práce (MOP) o zásadách a základních právech při práci. Zejména se to týká svobody sdružování a skutečného uznávání práva na kolektivní vyjednávání, jakož i odstranění diskriminace v zaměstnání a povolání.
 6. Před přijetím jakéhokoli rozhodnutí, které by mohlo ovlivnit činnosti plavidel Unie podle této dohody, se strany vzájemně konzultují.
 Článek 4
 Přístup do senegalských vod
 1. Rybářská plavidla Unie mohou působit v senegalských vodách, pouze pokud mají na základě této dohody oprávnění k rybolovu, přičemž veškerá rybolovná činnost mimo tento rámec jim je zakázána.
 2. Senegalské orgány udělí rybářským plavidlům Unie oprávnění k rybolovu pouze na základě této dohody, přičemž je zakázáno uvedeným plavidlům vydávat oprávnění mimo tento rámec, a to zejména v podobě soukromých licencí.
 Článek 5
 Příslušné právní předpisy a provádění
 1. Aniž jsou dotčena ustanovení této dohody, podléhají rybolovné činnosti řídící se touto dohodou senegalským právním předpisům.
 2. Senegalské orgány oznámí orgánům Unie jakoukoli změnu právních předpisů, jež by měla případný dopad na činnosti rybářských plavidel Unie. Uvedené právní předpisy jsou pro rybářská plavidla Unie závazné od šedesátého dne poté, co orgány Unie obdrží oznámení.
 3. Senegal se zavazuje podniknout všechny příslušné kroky k tomu, aby bylo možné účinně uplatňovat ustanovení o sledování rybolovu uvedená v této dohodě. Rybářská plavidla Unie spolupracují s příslušnými senegalskými orgány odpovědnými za provádění tohoto sledování.
 4. Unie se zavazuje podniknout všechny příslušné kroky k tomu, aby zajistila, že její plavidla budou dodržovat ustanovení této dohody a příslušných senegalských právních předpisů.
 5. Orgány Unie oznámí senegalským orgánům jakoukoli změnu právních předpisů, jež by měla v rámci této dohody případný dopad na činnosti rybářských plavidel Unie.
 Článek 6
 Finanční příspěvek
 1. Unie poskytne v rámci této dohody Senegalu finanční příspěvek, aby:
 a)
 pokryla část nákladů na přístup rybářských plavidel Unie k senegalským rybolovným zdrojům bez ohledu na část nákladů na přístup, které mají vynaložit majitelé plavidel;
 b)
 prostřednictvím odvětvové podpory posílila kapacity Senegalu pro vypracování a provádění politiky udržitelného rybolovu.
 2. Finanční příspěvek na odvětvovou podporu je oddělen od plateb týkajících se nákladů na přístup. Je určen a podmíněn realizací cílů senegalské politiky v odvětví rybolovu v souladu s postupy stanovenými v protokolu k této dohodě a v návaznosti na roční a víceletý


text:
program provádění.
 3. Finanční příspěvek poskytnutý Unií se v souladu s postupy stanovenými v protokolu vyplácí jednou ročně. Jeho výše se může revidovat v těchto případech:
 a)
 vyšší moc;
 b)
 omezení rybolovných práv udělených rybářským plavidlům Unie, k němuž dojde zejména za účelem řízení dotčených populací, pokud je to na základě nejlepších dostupných vědeckých doporučení považováno za nezbytné pro zachování a udržitelné využívání zdrojů;
 c)
 navýšení rybolovných práv udělených rybářským plavidlům Unie, pokud to podle nejlepších dostupných vědeckých doporučení stav zdrojů umožňuje;
 d)
 přehodnocení podmínek finančního příspěvku na odvětvovou podporu, odůvodňují-li to výsledky ročního a víceletého programu, které strany zjistily;
 e)
 pozastavení uplatňování této dohody podle článku 13;
 f)
 vypovězení této dohody podle článku 14.
 Článek 7
 Smíšený výbor
 1. Zřizuje se smíšený výbor tvořený zástupci orgánů Unie a Senegalu, jenž je odpovědný za sledování provádění této dohody. Může kromě jiného přijmout změny protokolu, přílohy a dodatků.
 2. Smíšený výbor při sledování provádění zejména:
 a)
 kontroluje provádění, výklad a používání této dohody, a především definování ročního a víceletého programu podle čl. 6 odst. 2 a hodnocení jeho provádění;
 b)
 zajišťuje nezbytné spojení v otázkách společného zájmu v odvětví rybolovu;
 c)
 slouží jako fórum pro smírné řešení sporů ohledně výkladu nebo uplatňování dohody.
 3. Rozhodovací činnost smíšeného výboru spočívá ve schvalování změn protokolu, přílohy a dodatků této dohody týkajících se:
 a)
 přezkumu rybolovných práv, a tedy souvisejícího finančního příspěvku;
 b)
 podmínek odvětvové podpory;
 c)
 podmínek pro provozování rybolovu rybářskými plavidly Unie.
 Rozhodnutí se přijímají konsenzuálně a uvádějí se v příloze zápisu ze zasedání.
 4. Smíšený výbor vykonává své funkce v souladu s cíli této dohody a příslušnými pravidly přijatými regionálními organizacemi pro rybolov.
 5. Smíšený výbor zasedá nejméně jednou ročně střídavě v Senegalu nebo v Unii, nebo na jiném místě, jež se určí společnou dohodou, a předsedá mu strana, jež zasedání pořádá. Na žádost kterékoli ze stran se uskuteční mimořádné zasedání.
 Článek 8
 Spolupráce v oblasti dohledu nad nezákonným, nehlášeným a neregulovaným rybolovem a boje proti němu
 Strany se zavazují, že budou v úzké spolupráci bojovat proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu s cílem zavést odpovědný a udržitelný rybolov.
 Článek 9
 Vědecká spolupráce
 1. Strany podporují vědeckou spolupráci, aby bylo zajištěno lepší monitorování stavu biologických mořských zdrojů v senegalských vodách.
 2. Za účelem posílení řízení a zachování biologických mořských zdrojů v Atlantickém oceánu a za účelem spolupráce v rámci souvisejícího vědeckého výzkumu se strany zavazují provádět vzájemné konzultace, zejména v rámci smíšené vědecké pracovní skupiny a v rámci příslušných mezinárodních organizací.
 Článek 10
 Spolupráce mezi profesními organizacemi zabývajícími se rybolovem, soukromým sektorem a občanskou společností
 1. Strany podporují hospodářskou a technickou spolupráci v odvětví rybolovu a souvisejících odvětvích. Mohou zejména vést vzájemné konzultace s cílem usnadnit a koordinovat různá opatření, která mohou být za tímto účelem přijata.
 2. Strany se zavazují podporovat výměnu informací o způsobech rybolovu a lovných zařízeních, o metodách konzervování a o průmyslovém zpracování produktů rybolovu.
 3. Strany usilují o vytvoření příznivých podmínek pro podporu vztahů mezi svými podniky v technické, hospodářské a obchodní oblasti tím, že podporují


text:
vytváření příznivého prostředí pro rozvoj podnikání a investic. Popřípadě podporují vytváření smíšených společností.
 Článek 11
 Zeměpisná oblast působnosti
 Tato dohoda se vztahuje na území, na něž se vztahuje Smlouva o Evropské unii, a to za podmínek stanovených v uvedené smlouvě, na jedné straně, a na Senegal na straně druhé.
 Článek 12
 Doba trvání
 Tato dohoda se použije pět let ode dne jejího vstupu v platnost. Není-li vypovězena podle článku 14, automaticky se prodlužuje.
 Článek 13
 Pozastavení
 1. Provádění této dohody může jakákoli ze stran jednostranně pozastavit v těchto případech:
 a)
 vyšší moc;
 b)
 spor mezi stranami ohledně výkladu nebo provádění této dohody;
 c)
 případ, kdy jedna ze stran poruší ustanovení této dohody, zejména čl. 3 odst. 3 týkající se dodržování lidských práv.
 2. Pozastavení platnosti dohody se druhé straně oznámí písemně a nabývá účinku třetí měsíc po obdržení oznámení. Jakmile je pozastavení oznámeno, vedou strany vzájemné konzultace, aby v tříměsíční lhůtě dospěly ke smírnému urovnání. Konzultace mohou pokračovat poté, co pozastavení nabude účinnosti. V případě smírného urovnání se dohoda opět začne bezodkladně provádět a platba finančního příspěvku uvedená v článku 6 se poměrně a pro rata temporis sníží.
 Článek 14
 Vypovězení
 1. Provádění této dohody může jakákoli ze stran jednostranně vypovědět v těchto případech:
 a)
 vyšší moc;
 b)
 pokles stavu příslušných druhů na základě nejlepšího dostupného nezávislého a důvěryhodného vědeckého stanoviska;
 c)
 nevyužití rybolovných práv udělených rybářským plavidlům Unie;
 d)
 porušení závazků, k nimž se strany zavázaly v oblasti boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu.
 2. Vypovězení dohody se druhé straně oznámí písemně a účinnosti nabývá šestý měsíc po obdržení oznámení, pokud strany na základě společné dohody nerozhodnou o prodloužení této lhůty. Jakmile je vypovězení oznámeno, vedou strany vzájemné konzultace, aby v šestiměsíční lhůtě dospěly ke smírnému urovnání. V případě smírného urovnání se dohoda opět začne bezodkladně provádět a platba finančního příspěvku uvedená v článku 6 se poměrně a pro rata temporis sníží.
 Článek 15
 Zrušení
 Dohoda mezi vládou Senegalské republiky a Evropským hospodářským společenstvím o rybolovu při senegalském pobřeží, která vstoupila v platnost dne 1. června 1981, se zrušuje.
 Článek 16
 Vstup v platnost
 Tato dohoda je vyhotovena ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 Vstupuje v platnost dnem, kdy si strany navzájem oznámí dokončení postupů nezbytných k tomuto účelu.
 Článek 17
 Prozatímní uplatňování
 Od okamžiku podpisu této dohody ji strany budou před jejím vstupem v platnost prozatímně uplatňovat.
 Za Evropskou unii
 Za Senegalskou republiku
 PROTOKOL
 o provádění dohody mezi Evropskou unií a Senegalskou republikou o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu
 Článek 1
 Oblast působnosti
 1. Rybolovná práva udělená rybářským plavidlům Unie jsou stanovena takto:
 —
 vysoce stěhovavé druhy (druhy uvedené na seznamu v příloze 1 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu z roku 1982), kromě druhů chráněných nebo zakázaných Mezinárodní komisí pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT):
 a)
 28 mrazírenských plavidel lovících tuňáky vlečnou sítí;
 b)
 8 plavidel


text:
lovících tuňáky na pruty;
 —
 ryby žijící při mořském dnu:
 c)
 2 trawlery.
 Tento odstavec se použije s výhradou článků 5 a 6 tohoto protokolu.
 2. Rybolovná práva popsaná v prvním pododstavci se vztahují pouze na senegalské rybolovné oblasti, jejichž zeměpisné souřadnice jsou uvedeny v příloze.
 Článek 2
 Doba platnosti
 Tento protokol a jeho příloha se použije po dobu 5 let ode dne vstupu v platnost nebo případně ode dne, kdy začne být prozatímně prováděn.
 Článek 3
 Finanční příspěvek
 1. Celková hodnota protokolu se na období uvedené v článku 2 odhaduje na 13 930 000 EUR. Tuto částku tvoří:
 1.1.
 8 690 000 EUR na finanční příspěvek uvedený v článku 6 dohody, rozdělených následovně:
 1)
 roční částka jako finanční příspěvek za přístup ke zdrojům ve výši 1 058 000 EUR během prvního roku, ve výši 988 000 EUR během druhého, třetího a čtvrtého roku a ve výši 918 000 EUR během pátého roku, jež zahrnuje částku odpovídající referenčnímu množství 14 000 tun ročně pro vysoce stěhovavé druhy;
 2)
 zvláštní částka 750 000 EUR ročně po dobu pěti let na podporu provádění odvětvové politiky rybolovu Senegalem.
 1.2.
 5 240 000 EUR odpovídajících odhadované částce poplatků placených majitelům plavidel za oprávnění k rybolovu vydaná podle článku 4 dohody a způsobem stanoveným v kapitole II bodě 3.
 2. Odstavec 1 se použije s výhradou článků 5, 6, 7 a 8 tohoto protokolu a článků 13 a 14 dohody.
 3. Senegal zajistí monitorování činnosti rybářských plavidel Unie v senegalských rybolovných oblastech s cílem zajistit řádné řízení rybolovných zdrojů v rámci referenčního množství stanoveného v odstavci 1.1 bodě 1) pro vysoce stěhovavé druhy a celkových přípustných odlovů druhů žijících při dně uvedených v příslušném rybolovném listě v dodatku přílohy tohoto protokolu při zohlednění stavu populací a celkového dostupného přebytku. Po dobu tohoto monitorování bude Senegal informovat orgány Unie, jakmile úroveň odlovů rybářských plavidel Unie přítomných v senegalských rybolovných oblastech dosáhne 80 % referenčního množství nebo 80 % celkových přípustných odlovů druhů žijících při dně. Jakmile Unie tuto informaci obdrží, neprodleně o ní uvědomí členské státy.
 4. Jakmile odlovy dosáhnou 80 % referenčního množství nebo 80 % celkových přípustných odlovů druhů žijících při dně, Senegal jednou za měsíc zajistí monitorování úlovků rybářských plavidel Unie. Toto monitorování bude zajišťováno denně, jakmile se bude používat elektronický systém pro podávání zpráv uvedený v kapitole IV oddílu 1 přílohy tohoto protokolu. Senegal bude orgány Unie informovat, jakmile bude dosaženo výše zmíněného referenčního množství nebo celkových přípustných odlovů. Jakmile Unie tuto informaci obdrží, neprodleně o ní uvědomí rovněž členské státy.
 5. Pokud roční množství odlovů vysoce stěhovavých druhů, které provedla rybářská plavidla Unie v senegalských vodách, překročí roční referenční množství uvedené v odstavci 1.1 bodě 1), zvýší se celková částka finančního příspěvku o 55 EUR pro první rok, o 50 EUR pro druhý, třetí a čtvrtý rok a o 45 EUR pro pátý rok za každou odlovenou tunu navíc.
 6. Celkové přípustné odlovy vysoce stěhovavých druhů uvedené v příslušném rybolovném listě v dodatku přílohy tohoto protokolu odpovídají maximálnímu objemu odlovů, jež


text:
jsou pro tyto druhy povoleny. Pokud roční množství odlovů těchto druhů překročí celkové přípustné množství, poplatek uvedený ve zmíněném listě, jejž hradí pouze majitelé plavidel, se v případě odlovů navíc zvýší o 50 %.
 7. Celková roční částka vyplacená Unií však nesmí přesáhnout dvojnásobek částky uvedené v odstavci 1.1 bodě 1). Pokud množství ulovená rybářskými plavidly Unie přesáhnou množství odpovídající dvojnásobku zmíněné částky, je splatná částka za množství přesahující uvedené omezení vyplacena v následujícím roce.
 8. Unie zaplatí finanční příspěvek uvedený v odstavci 1.1 bodě 1), jehož cílem je umožnit rybářským plavidlům Unie přístup k senegalským rybolovným zdrojům, nejpozději do devadesáti (90) dní ode dne zahájení prozatímního uplatňování protokolu pro první rok a nejpozději v den výročí podpisu protokolu v následujících letech.
 9. Finanční příspěvek uvedený v odstavci 1.1 bodě 1) se poukazuje na účet státní pokladny Senegalu. Finanční příspěvek uvedený v odstavci 1.1 bodě 2) a určený na odvětvovou podporu se poukazuje ředitelství pro mořský rybolov na depozitní účet otevřený u státní pokladny. Senegalské orgány každý rok Evropské komisi sdělí údaje týkající se příslušných bankovních účtů.
 Článek 4
 Odvětvová podpora
 1. Smíšený výbor nejpozději tři (3) měsíce ode dne vstupu tohoto protokolu v platnost nebo případně po zahájení jeho prozatímního provádění přijme víceletý odvětvový program a podmínky jeho uplatňování, přičemž jde zejména o:
 1)
 roční a víceleté obecné zásady, podle nichž se použije finanční příspěvek uvedený v čl. 3 odst. 1.1 bodě 2);
 2)
 roční a víceleté cíle, které je třeba uskutečnit, aby bylo možné včas dosáhnout zavedení udržitelného a odpovědného rybolovu s ohledem na priority vyjádřené ve vnitrostátní rybolovné politice Senegalu nebo v jiných politikách, které souvisejí se zavedením odpovědného a udržitelného rybolovu nebo na něj mají dopad, zejména v oblasti podpory drobného rybolovu, dohledu, kontroly a boje proti nezákonnému, nehlášenému nebo neregulovanému rybolovu, jakož i v oblasti posilování vědeckých kapacit Senegalu v odvětví rybolovu;
 3)
 kritéria a postupy, včetně případných rozpočtových a finančních ukazatelů, pro každoroční hodnocení získaných výsledků.
 2. Smíšený výbor určí cíle a posoudí očekávaný dopad projektů s cílem schválit částky finančního příspěvku, které Senegal přidělí na odvětvovou podporu.
 3. Senegal každý rok předloží zprávu o pokroku projektů, které se uskutečnily s finanční pomocí odvětvové podpory. Tuto zprávu přezkoumá smíšený výbor formou výroční zprávy o realizovaných projektech. Senegal vypracuje i závěrečnou zprávu před skončením platnosti protokolu.
 4. Finanční příspěvek určený na odvětvovou podporu se vyplácí po tranších na základě přístupu vyplývajícího z analýzy výsledků provádění odvětvové podpory a potřeb zjištěných během provádění programu. Unie může částečně nebo úplně pozastavit platbu zvláštního finančního příspěvku stanoveného v čl. 3 odst. 1.1 bodě 2) tohoto protokolu,
 4.1.
 pokud podle hodnocení smíšeného výboru nejsou dosažené výsledky v souladu s programem;
 4.2.
 v případě, že finanční příspěvek nebyl využit v souladu se schváleným programem.
 Vyplácení finančního příspěvku se obnoví po konzultaci a dohodě obou stran a/nebo pokud to odůvodňují výsledky finančního plnění uvedené v odstavci 4. Zvláštní finanční příspěvek stanovený v čl. 3 odst. 1.1 bodě 2) však nemůže být vyplacen po uplynutí období šesti (6) měsíců od skončení platnosti


text:
tohoto protokolu.
 5. Smíšený výbor schvaluje veškeré navrhované změny víceletého odvětvového programu.
 Článek 5
 Vědecká spolupráce
 1. Strany se zavazují, že budou na úrovni regionu západní Afriky podporovat spolupráci v oblasti odpovědného rybolovu. Strany se zavazují dodržovat všechna doporučení a usnesení Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) a zohledňovat vědecká stanoviska dalších příslušných regionálních organizací, jako např. Výboru pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku (CECAF).
 2. Strany se zavazují, že společná vědecká pracovní skupina bude pravidelně a podle potřeby zasedat, aby posuzovala jakékoli otázky vědecké povahy týkající se provádění tohoto protokolu. Mandát, složení a fungování společné vědecké pracovní skupiny určí smíšený výbor.
 3. Na základě doporučení a usnesení přijatých v rámci ICCAT a na základě nejlepších dostupných vědeckých stanovisek, jako např. CECAF, a popřípadě na základě závěrů ze zasedání společné vědecké pracovní skupiny přijme smíšený výbor opatření vedoucí k udržitelnému řízení rybolovných zdrojů, kterých se týká tento protokol, a ovlivňující činnosti rybářských plavidel Unie.
 Článek 6
 Přezkum rybolovných práv
 1. Rybolovná práva uvedená v článku 1 může přezkoumat smíšený výbor, pokud se v doporučeních a usneseních přijatých ICCAT a stanoviscích CECAF potvrdí, že tento přezkum zaručuje udržitelné řízení rybolovných zdrojů uvedených v tomto protokolu a pod podmínkou potvrzení ze strany vědecké pracovní skupiny.
 2. V takovém případě je finanční příspěvek podle čl. 3 odst. 1.1 bodu 1) úměrně a pro rata temporis revidován. Celková výše ročního finančního příspěvku vyplacená Unií však nesmí přesáhnout dvojnásobek částky uvedené v čl. 3 odst. 1.1 bodě 1).
 Článek 7
 Nová rybolovná práva a experimentální rybolov
 1. Pokud by rybářská plavidla Unie měla zájem provozovat rybolovné činnosti, které nejsou stanoveny v článku 1, povedou strany ve smíšeném výboru vzájemné konzultace ohledně případného povolení těchto nových činností. V případě potřeby stanoví smíšený výbor podmínky pro tato nová rybolovná práva a, je-li to nutné, změní tento protokol a jeho přílohu.
 2. Povolení k provozování nových rybolovných činností se uděluje s ohledem na nejlepší vědecká stanoviska a případně na základě výsledků vědeckých kampaní potvrzených společnou vědeckou pracovní skupinou.
 3. Na základě konzultací podle článku 1 může smíšený výbor v rybolovné oblasti Senegalu povolit období experimentálního rybolovu s cílem vyzkoušet technickou proveditelnost a hospodářskou výnosnost nových druhů rybolovu. Za tímto účelem a na žádost Senegalu určuje výbor případ od případu druhy, podmínky a veškeré další vhodné ukazatele. Strany budou provádět experimentální rybolov v souladu s podmínkami stanovenými společnou vědeckou pracovní skupinou.
 Článek 8
 Pozastavení
 Provádění tohoto protokolu včetně vyplácení finančního příspěvku může jednostranně jedna ze stran pozastavit v případech a za podmínek, jež jsou uvedeny v článku 13 dohody.
 Článek 9
 Vypovězení
 Tento protokol může jednostranně jedna ze stran vypovědět v případech a za podmínek, jež jsou uvedeny v článku 14 dohody.
 Článek 10
 Elektronická výměna informací
 1. Senegal a Unie se zavazují, že v co nejkratší době zavedou počítačové systémy nezbytné pro elektronickou výměnu veškerých informací a dokumentů souvisejících s prováděním dohody.
 2. Elektronická forma dokumentu bude v každém ohledu považována za rovnocennou papírové verzi.
 3. Senegal a Unie si vzájemně neprodleně oznámí každou poruchu počítačového systému.


text:
Informace a dokumenty související s prováděním dohody budou v tom případě automaticky nahrazeny papírovou verzí.
 Článek 11
 Důvěrnost údajů
 1. Senegal a Unie se zavazují k tomu, že všechny osobní údaje týkající se plavidel Unie a jejich rybolovné činnosti, jež budou získány v rámci dohody, budou vždy zpracovány striktně v souladu se zásadami důvěrnosti a ochrany údajů.
 2. Strany dbají na to, aby se veřejnosti zpřístupnily jen souhrnné údaje týkající se rybolovných činností v senegalských vodách v souladu s příslušnými ustanoveními ICCAT a ostatních regionálních subjektů podílejících se na řízení rybolovu. Údaje, které je možné považovat za důvěrné, musí příslušné orgány používat výlučně k provádění dohody a pro účely řízení rybolovu, kontroly a dozoru.
 Článek 12
 Prozatímní provádění
 Tento protokol, jeho příloha a dodatky se prozatímně provádějí ode dne, kdy je strany podepsaly.
 Článek 13
 Vstup v platnost
 Tento protokol, jeho příloha a dodatky vstupují v platnost dnem, ke kterému si strany vzájemně oznámí dokončení postupů nezbytných k tomuto účelu.
 Za Evropskou unii
 Za Senegalskou republiku
 PŘÍLOHA
 PODMÍNKY PRO PROVOZOVÁNÍ RYBOLOVU PLAVIDLY EVROPSKÉ UNIE V SENEGALSKÉ RYBOLOVNÉ OBLASTI
 KAPITOLA I
 OBECNÁ USTANOVENÍ
 1. Určení příslušného orgánu
 Pro potřeby této přílohy, a není-li stanoveno jinak, se každým odkazem na Evropskou unii (EU) nebo Senegalskou republiku (Senegal) rozumí tento příslušný orgán:
 —
 v případě EU: Evropská komise, popřípadě prostřednictvím delegace EU v Senegalu,
 —
 v případě Senegalské republiky: ministerstvo pro rybolov a námořní záležitosti.
 2. Pro použití ustanovení této přílohy má pojem „oprávnění k rybolovu“ stejný význam jako pojem „licence“, jak je definován v právních předpisech Senegalu.
 3. Rybolovné oblasti
 Senegalské rybolovné oblasti jsou vymezeny jakožto části senegalských vod, v nichž Senegal v souladu s článkem 5.1 dohody opravňuje rybářská plavidla Unie k provozování rybolovné činnosti.
 3.1.
 Zeměpisné souřadnice senegalských rybolovných oblastí a základní linie jsou uvedeny v dodatku 4 přílohy tohoto protokolu.
 3.2.
 V dodatku 4 přílohy tohoto protokolu jsou rovněž uvedeny oblasti zakázané pro rybolov v souladu s platnými vnitrostátními předpisy, jako např. národní parky, chráněné mořské oblasti a zóny reprodukce ryb, jakož i oblasti zakázané pro námořní plavbu.
 3.3.
 Senegal sdělí vymezení rybolovných oblastí a oblastí, jež jsou pro majitele plavidel zakázány, při vydávání oprávnění k rybolovu.
 3.4.
 Senegal o jakékoli úpravě těchto oblastí informativně uvědomí Evropskou komisi nejméně dva měsíce před uplatněním této úpravy.
 4. Období biologického klidu
 Rybářská plavidla Unie, jež mají v rámci tohoto protokolu oprávnění k provozování činnosti, budou respektovat období biologického klidu zavedené na základě senegalských právních předpisů.
 5. Určení zástupce
 Každé rybářské plavidlo Unie, které plánuje vykládat nebo překládat v senegalském přístavu, musí být zastoupeno zástupcem s bydlištěm v Senegalu.
 6. Údaje pro platby majitelů plavidel
 Senegal sdělí EU před vstupem protokolu v platnost údaje o bankovním účtu vedeném u státní poklady, na který budou v rámci dohody hrazeny finanční částky za plavidla EU. Náklady související s bankovními převody jdou na účet majitelů plavidel.
 7. Kontaktní osoby
 Kontaktní údaje ministerstva pro rybolov a námořní záležitosti a senegalského ředitelství pro ochranu rybolovu a dohled nad ním jsou uvedeny v dodatku 7.
 KAPITOLA II
 OPRÁVNĚNÍ


text:
K RYBOLOVU
 1. Předběžné podmínky k získání oprávnění k rybolovu – způsobilá plavidla
 Oprávnění k rybolovu uvedená v článku 4 dohody se vydávají za podmínky, že plavidlo je zapsáno v rejstříku rybářských plavidel Unie a že všechny předcházející povinnosti, které souvisejí s majitelem plavidla, velitelem nebo plavidlem samým a které v rámci dohody vyplývají z jejich rybolovných činností v Senegalu, byly splněny.
 2. Žádost o oprávnění k rybolovu
 1.
 Příslušné orgány EU předloží elektronickou cestou ministerstvu pro rybolov a námořní záležitosti s kopií pro Delegaci Evropské unie v Senegalu žádost pro každé plavidlo, které má na základě dohody zájem o rybolov, nejméně dvacet (20) pracovních dní přede dnem začátku požadované doby platnosti. Originály budou zaslány přímo příslušnými orgány EU ředitelství pro mořský rybolov prostřednictvím delegace EU.
 2.
 Žádosti se podávají ředitelství pro mořský rybolov na formuláři, jehož vzor je uveden v dodatku 1.
 3.
 Ke každé žádosti o oprávnění k rybolovu se přikládají tyto doklady:
 —
 doklad o zaplacení paušální zálohy na dobu platnosti povolení,
 —
 barevná fotografie plavidla, která byla pořízena z bočního pohledu.
 4.
 Pro obnovení oprávnění k rybolovu podle platného protokolu v případě plavidla, jehož charakteristické technické vlastnosti se nezměnily, se k žádosti o obnovení přiloží pouze doklad o zaplacení poplatku.
 3. Paušální poplatek/zálohy
 1.
 Výše poplatku za druhy žijící při dně je uvedena v rybolovném listě v dodatku 2. Oprávnění k rybolovu se vydávají poté, co je příslušným vnitrostátním orgánům uhrazena záloha uvedená ve zmíněném rybolovném listě.
 2.
 Poplatek za plavidla lovící tuňáky vlečnou sítí a plavidla lovící tuňáky na pruty v eurech za tunu úlovků v rybolovných oblastech Senegalu se stanoví následovně:
 55 EUR první rok uplatňování protokolu,
 60 EUR druhý a třetí rok uplatňování protokolu,
 65 EUR čtvrtý rok uplatňování protokolu,
 70 EUR pátý rok uplatňování protokolu.
 Oprávnění k rybolovu se vydávají poté, co jsou příslušným vnitrostátním orgánům uhrazeny tyto paušální poplatky:
 —
 v případě plavidel lovících tuňáky vlečnou sítí:
 —
 13 750 EUR za plavidlo, což odpovídá poplatkům za 250 tun ročně za první rok uplatňování protokolu,
 —
 15 000 EUR za plavidlo, což odpovídá poplatkům za 250 tun ročně za druhý a třetí rok uplatňování protokolu,
 —
 16 250 EUR za plavidlo, což odpovídá poplatkům za 250 tun ročně za čtvrtý rok uplatňování protokolu,
 —
 17 500 EUR za plavidlo, což odpovídá poplatkům za 250 tun ročně za pátý rok uplatňování protokolu,
 —
 v případě plavidel lovících tuňáky na pruty:
 —
 8 250 EUR za plavidlo, což odpovídá poplatkům za 150 tun ročně za první rok uplatňování protokolu,
 —
 9 000 EUR za plavidlo, což odpovídá poplatkům za 150 tun ročně za druhý a třetí rok uplatňování protokolu,
 —
 9 750 EUR za plavidlo, což odpovídá poplatkům za 150 tun ročně za čtvrtý rok uplatňování protokolu,
 —
 10 500 EUR za plavidlo, což odpovídá poplatkům za 150 tun ročně za pátý rok uplatňování protokolu.
 3.
 Částka paušálního poplatku zahrnuje veškeré vnitrostátní a místní poplatky s výjimkou přístavních daní a nákladů na služby.
 4.
 Pokud je platnost oprávnění k rybolovu kratší než jeden


text:
rok, zejména z důvodu období biologického klidu, upraví se částka paušálního poplatku v poměru k požadované délce platnosti.
 4. Vydávání oprávnění k rybolovu a prozatímní seznam plavidel oprávněných k rybolovu
 1.
 Po obdržení žádostí o oprávnění k rybolovu sestaví Senegal v souladu s body 2.2 a 2.3 ve lhůtě pěti dnů prozatímní seznam plavidel oprávněných k rybolovu pro každou kategorii plavidel.
 2.
 Tento seznam je neprodleně sdělen vnitrostátnímu orgánu pověřenému kontrolou rybolovu a EU.
 3.
 EU zašle prozatímní seznam majiteli plavidla nebo zástupci. V případě uzavření kanceláře EU může Senegal vydat prozatímní seznam přímo majiteli plavidla nebo jeho zástupci a předat jeho kopii EU.
 4.
 Plavidla jsou oprávněna k rybolovu, jakmile jsou zapsána na prozatímní seznam. Plavidla jsou povinna až do vydání oprávnění k rybolovu neustále uchovávat na palubě kopii prozatímního seznamu.
 5.
 Oprávnění k rybolovu pro všechna plavidla vydává majitelům plavidel nebo jejich zástupcům ředitelství pro mořský rybolov prostřednictvím Delegace EU v Senegalu, a to ve lhůtě dvaceti (20) pracovních dní ode dne obdržení všech dokladů uvedených v bodě 2.3.
 6.
 Aby se nezpozdila možnost lovit v dané oblasti, je jedna kopie oprávnění k rybolovu současně zaslána majitelům plavidel elektronicky. Tuto kopii lze využít po dobu nejvýše 60 dnů po dni vydání oprávnění k rybolovu. Během této doby se kopie považuje za rovnocennou originálu.
 7.
 Aniž jsou dotčena ustanovení bodů 4 a 6 tohoto oddílu, oprávnění k rybolovu musí být stále na palubě plavidla.
 5. Převod oprávnění k rybolovu
 1.
 Každé oprávnění k rybolovu se vydává pro konkrétní plavidlo a je nepřenosné.
 2.
 Na žádost EU a v případě prokázané vyšší moci, zejména ztráty plavidla či jeho delšího odstavení z důvodu vážného technického poškození, je však oprávnění k rybolovu plavidla nahrazeno novým oprávněním k rybolovu vystaveným pro jiné plavidlo stejné kategorie jako plavidlo, jež má být nahrazeno, aniž by se musel zaplatit nový poplatek.
 3.
 V tomto případě bude při výpočtu úrovně odlovů pro stanovení případné dodatečné platby zohledněno množství všech odlovů obou plavidel.
 4.
 Majitel plavidla, které má být nahrazeno, nebo jeho zástupce vrátí zrušené oprávnění k rybolovu ředitelství pro mořský rybolov prostřednictvím Delegace EU v Senegalu.
 5.
 Dnem nabytí účinku nového oprávnění k rybolovu je den, kdy majitel plavidla vrátí zrušené oprávnění k rybolovu ředitelství pro mořský rybolov. O převodu oprávnění k rybolovu je informována delegace EU.
 6. Doba platnosti licence
 1.
 Oprávnění k rybolovu pro plavidla lovící tuňáky vlečnou sítí a plavidla lovící tuňáky na pruty se vydávají na jeden rok. Oprávnění k rybolovu pro trawlery na rybolov při dně se vydávají na tři měsíce.
 2.
 Oprávnění k rybolovu lze obnovit.
 3.
 Pro určení začátku doby platnosti oprávnění k rybolovu se rozumí:
 — ročním obdobím: v prvním roce uplatňování protokolu období mezi dnem jeho vstupu v platnost a 31. prosincem téhož roku, poté každý úplný kalendářní rok, v posledním roce uplatňování protokolu období mezi 1. lednem a dnem uplynutí platnosti protokolu,
 — tříměsíčním obdobím: na začátku uplatňování protokolu období mezi vstupem v platnost a dnem začátku dalšího čtvrtletí, přičemž čtvrtletí musí začínat 1. ledna, 1. dubna,


text:
1. července nebo 1. října, poté každé úplné čtvrtletí, na konci uplatňování protokolu období mezi koncem posledního úplného čtvrtletí a dnem uplynutí platnosti protokolu.
 7. Podpůrná plavidla
 1.
 Na žádost EU povoluje Senegal rybářským plavidlům Unie, která jsou držiteli oprávnění k rybolovu, aby jim pomáhala podpůrná plavidla.
 2.
 Do této podpory nelze zahrnout ani doplňování paliva, ani překládku úlovků.
 3.
 Podpůrná plavidla musejí plout pod vlajkou členského státu EU a nemohou být vybavena pro lov ryb.
 4.
 Na podpůrná plavidla se v přiměřené míře vztahuje postup pro převod žádostí o oprávnění k rybolovu popsaný v kapitole II.
 5.
 Senegal sestaví seznam povolených podpůrných plavidel a neprodleně jej poskytne vnitrostátnímu orgánu pověřenému rybolovem a EU.
 KAPITOLA III
 TECHNICKÁ OPATŘENÍ
 Technická opatření pro trawlery na rybolov při dně, která jsou držiteli oprávnění k rybolovu, týkající se oblasti, lovných zařízení a vedlejších úlovků, jsou definována v rybolovném listě v dodatku 2
 Plavidla lovící tuňáky respektují všechna doporučení a usnesení přijatá ICCAT.
 KAPITOLA IV
 KONTROLA, MONITOROVÁNÍ A DOHLED
 ODDÍL 1
 Režim hlášení o úlovcích
 1. Lodní deník rybolovu
 1.
 Velitel plavidla Unie, které loví ryby v rámci dohody, vede lodní deník rybolovu, jehož vzor se pro každou rybolovnou kategorii nachází v dodatcích 3a a 3b této přílohy.
 2.
 Lodní deník rybolovu vyplňuje velitel za každý den přítomnosti plavidla v rybolovné oblasti Senegalu.
 3.
 Velitel do lodního deníku rybolovu každý den zapisuje množství jednotlivých druhů, označených třímístným písmenným kódem podle FAO, ulovené a uchovávané na palubě, vyjádřené v kilogramech živé hmotnosti nebo eventuálně počtem kusů. U každého hlavního druhu velitel rovněž uvede nulové úlovky.
 4.
 Velitel případně do lodního deníku rybolovu každý den zapíše rovněž množství každého druhu, jež bylo vhozeno zpátky do moře, vyjádřené v kilogramech živé hmotnosti nebo eventuálně počtem kusů.
 5.
 Lodní deník rybolovu se vyplňuje čitelně, velkými písmeny a podepisuje jej velitel.
 6.
 Odpovědnost za správnost údajů zaznamenaných do lodního deníku rybolovu nese velitel.
 2. Hlášení o úlovcích
 1.
 Velitel oznamuje úlovky plavidla tím, že předá Senegalu své lodní deníky rybolovu vztahující se na období přítomnosti v rybolovných oblastech Senegalu.
 2.
 Až do zavedení elektronického systému předávání údajů o rybolovu uvedeného v bodě 4 tohoto oddílu se lodní deníky rybolovu předávají jedním z následujících způsobů:
 i.
 v případě vplutí do přístavu v Senegalu je originál každého lodního deníku rybolovu předán místnímu zástupci Senegalu, který písemně potvrdí jeho přijetí;
 ii.
 v případě vyplutí z rybolovných oblastí Senegalu, aniž by se předtím vplulo do senegalského přístavu, je originál každého lodního deníku rybolovu
 a)
 oskenovaný elektronicky zaslán na adresu, kterou Senegal oznámil. Senegal přijetí oznámení elektronickou poštou obratem potvrdí,
 nebo výjimečně:
 b)
 faxem na číslo, které Senegal oznámil, nebo
 c)
 ve lhůtě 14 dnů po připlutí do přístavu a v každém případě ve lhůtě 45 dnů po vyplutí ze senegalské oblasti dopisem zaslaným Senegalu.
 3.
 Velitel zašle EU jednu kopii všech lodních deníků rybolovu. V případě plavidel lovících tuňáky zašle velitel rovněž jednu kopii všech svých lodních deníků rybolovu jedné z těchto vědeckých institucí:
 i)
 IRD (Institut de recherche pour le développement);
 ii)
 IEO


text:
(Instituto Español de Oceanografía), nebo
 iii)
 INIAP (Instituto Nacional de Investigação Agrária e das Pescas), jakož i
 iv)
 CRODT (Centre de Recherche Océanographique de Dakar Thiaroye).
 4.
 Po návratu plavidla do rybolovné oblasti Senegalu v období platnosti jeho oprávnění k rybolovu je třeba podat nové hlášení o úlovcích.
 5.
 V případě nedodržení ustanovení týkajících se hlášení o úlovcích může Senegal pozastavit oprávnění k rybolovu dotyčného plavidla až do doby, kdy jsou ohlášeny chybějící úlovky, a uplatnit sankci vůči majiteli plavidla podle ustanovení stanovených k tomuto účelu platnými vnitrostátními právními předpisy. V případě opakovaného porušení tohoto ustanovení může Senegal zamítnout obnovení oprávnění k rybolovu.
 6.
 Senegal neprodleně informuje EU o každé sankci uplatněné v této souvislosti.
 3. Čtvrtletní prohlášení o úlovcích pro trawlery
 Až do zavedení elektronického systému předávání údajů o rybolovu uvedeného v bodě 4 tohoto oddílu oznámí Evropská komise podle vzoru uvedeného v dodatku 3c této přílohy ředitelství pro mořský rybolov před koncem třetího měsíce každého čtvrtletí množství, jež byla ulovena trawlery v předcházejícím čtvrtletí.
 4. Přechod na elektronický systém předávání údajů o rybolovu (systém ERS)
 Obě strany se dohodly, že zajistí přechod na elektronický systém hlášení údajů o rybolovu na základě technických specifikací definovaných v dodatku 6. Strany se dohodly, že definují společné postupy, aby k uvedenému přechodu došlo co nejdříve. Senegal bude informovat EU, jakmile budou podmínky pro tento přechod naplněny. Ode dne oznámení této informace se dohodne dvouměsíční lhůta, ve které se v plné míře zabezpečí provoz tohoto systému.
 5. Vyúčtování poplatků za plavidla lovící tuňáky
 1. Roční hlášení
 1.1.
 Roční hlášení o úlovcích založená na lodních denících rybolovu a informacích od velitele se zašle výše uvedeným vědeckým institucím k potvrzení.
 1.2.
 Po potvrzení se hlášení zašlou k ověření ředitelství pro mořský rybolov, ředitelství pro ochranu rybolovu a dohled nad ním a vědecké instituci CRODT.
 1.3.
 Senegal EU urychleně sdělí výsledek uvedeného ověření.
 1.4.
 EU se na vědecké instituce EU obrátí tehdy, budou-li nutná objasnění, a sdělí je Senegalu. Sdělení se zasílají elektronicky.
 1.5.
 Společná vědecká pracovní skupina se v případě nutnosti sejde.
 1.6.
 V případě nutnosti se o postupu ověřování zahájí další diskuse, a pokud to bude potřebné, uspořádá se společné zasedání všech vědeckých institucí.
 2. Konečné vyúčtování
 2.1.
 EU vypracuje na základě hlášení o úlovcích potvrzených vědeckými institucemi uvedenými výše pro každé plavidlo lovící tuňáky konečné vyúčtování poplatků splatných za plavidlo za roční období předchozího kalendářního roku.
 2.2.
 EU sdělí toto konečné vyúčtování Senegalu a majiteli plavidla do 15. července roku, který následuje po roce, v němž byly úlovky chyceny.
 2.3.
 Je-li konečné vyúčtování vyšší než paušální poplatek zaplacený předem za účelem obdržení oprávnění k rybolovu, zaplatí majitel plavidla Senegalu zbývající částku do 30. srpna probíhajícího roku. Pokud je konečné vyúčtování nižší než paušální poplatek zaplacený předem, zbytková částka není majiteli plavidla vrácena.
 ODDÍL 2
 Vplutí do senegalských vod a vyplutí z nich
 1.
 Rybářská plavidla Unie provozující rybolov podle tohoto protokolu v senegalských vodách oznamují příslušným orgánům Senegalu nejméně šest (6) hodin předem svůj záměr vplout do senegalských vod nebo z nich vyplout.


text:
2.
 Při oznámení o vplutí do senegalských vod nebo vyplutí z nich plavidla rovněž sdělují svou polohu a úlovky, které se již nacházejí na palubě, označené třímístným písmenným kódem podle FAO, ulovené a uchovávané na palubě, vyjádřené v kilogramech živé hmotnosti nebo eventuálně počtem kusů, aniž jsou dotčena ustanovení oddílu 2 dodatku 6. Tato sdělení musí být provedena elektronickou poštou nebo faxem na adresy uvedené v dodatku 7.
 3.
 Plavidlo, které bylo přistiženo při rybolovu, aniž by informovalo příslušný orgán Senegalu, se považuje za plavidlo bez oprávnění k rybolovu a vystavuje se sankcím v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
 4.
 Elektronická adresa, čísla faxu a telefonu, jakož i údaje o rozhlasové frekvenci příslušných orgánů Senegalu se připojí k oprávnění k rybolovu.
 ODDÍL 3
 Překládka a vykládka
 1.
 Plavidla lovící tuňáky na pruty vykládají úlovky chycené v rybolovných oblastech Senegalu v dakarském přístavu a mohou je prodávat místním podnikům za cenu na mezinárodním trhu, jež se stanoví na základě jednání mezi hospodářskými subjekty.
 2.
 Všechna rybářská plavidla Unie provozující rybolov podle tohoto protokolu v senegalských vodách, která realizují překládku úlovků v senegalských vodách, provádějí tuto operaci v rejdě dakarského přístavu na základě oprávnění příslušného orgánu Senegalu.
 3.
 Majitelé plavidel nebo jejich zástupci, kteří provádějí vykládku nebo překládku, oznámí příslušným senegalským orgánům nejméně 72 hodin předem tyto údaje:
 3.1.
 názvy rybářských plavidel, která mají překládku nebo vykládku provést;
 3.2.
 název nákladního přepravce nebo přístavu vykládky;
 3.3.
 tonáž podle druhů, které budou překládány nebo vykládány;
 3.4.
 den překládky nebo vykládky;
 3.5.
 místo určení překládaných nebo vykládaných úlovků.
 4.
 Překládka nebo vykládka se považuje za vyplutí ze senegalských vod. Plavidla musí předat příslušným orgánům Senegalu hlášení o úlovcích a oznámit svůj úmysl buď pokračovat v rybolovu, nebo vyplout ze senegalských vod.
 5.
 Všechny operace překládky nebo vykládky úlovků, které nejsou ve výše zmíněných bodech uvedeny, jsou v senegalských vodách zakázány. Na každou osobu jednající v rozporu s tímto ustanovením se vztahují sankce stanovené platnými právními předpisy Senegalu.
 ODDÍL 4
 Systém satelitního sledování plavidel (VMS)
 1. Hlášení polohy plavidel – systém VMS
 1.
 Plavidla EU, jež jsou držiteli oprávnění k rybolovu, jsou vybavena systémem satelitního sledování plavidel (Vessel Monitoring System – VMS), který zajišťuje každé dvě hodiny automatické a stálé hlášení polohy do kontrolního střediska rybolovu (střediska sledování lovišť – SSL) jejich státu vlajky.
 2.
 Každé hlášení polohy
 i.
 obsahuje
 a)
 označení plavidla;
 b)
 naposledy určenou zeměpisnou polohu plavidla (zeměpisnou délku a šířku) se zaměřovací odchylkou nižší než 500 metrů při stupni přesnosti 99 %;
 c)
 datum a čas, kdy byla tato poloha určena;
 d)
 rychlost a kurz plavidla;
 ii.
 se podává ve formátu, který se nachází v dodatku 5 této přílohy.
 3.
 První poloha zaznamenaná po vplutí do oblasti Senegalu se označí kódem „ENT“. Všechny následné polohy se označí kódem „POS“, s výjimkou první polohy zaznamenané po vyplutí z oblasti Senegalu, jež se označí kódem „EXI“.
 4.
 SSL státu vlajky zajišťuje automatické zpracování a popřípadě elektronické předávání hlášení polohy. Hlášení polohy musí být zaznamenána bezpečným způsobem a uchovávána po dobu tří let.
 2. Přenos


text:
údajů plavidlem v případě poruchy systému VMS
 1.
 Velitel musí průběžně kontrolovat, že systém VMS na jeho plavidle je stále plně funkční a že hlášení o poloze jsou správně předávána SSL státu vlajky.
 2.
 V případě poruchy musí být systém VMS plavidla opraven nebo vyměněn ve lhůtě jednoho měsíce. Po této lhůtě nebude plavidlu rybolov v rybolovných oblastech Senegalu povolen.
 3.
 Plavidla, která loví ryby v rybolovných oblastech Senegalu s vadným systémem VMS, předávají svá hlášení polohy e-mailem, rádiem nebo faxem středisku SSL státu vlajky alespoň každé čtyři hodiny a poskytují všechny povinné informace uvedené v bodě 1.2. podbodě i) tohoto oddílu.
 3. Zabezpečené předávání hlášení polohy Senegalu
 1.
 SSL státu vlajky předává automaticky hlášení o poloze dotyčných plavidel středisku SSL v Senegalu. SSL státu vlajky a Senegalu si vymění své kontaktní e-mailové adresy a o jakýchkoli jejich změnách se neprodleně informují.
 2.
 Předávání hlášení polohy mezi SSL státu vlajky a Senegalu se provádí elektronicky zabezpečeným komunikačním systémem.
 3.
 SSL Senegalu informuje ihned SSL státu vlajky a EU o každém přerušení přijímání hlášení o poloze plavidla, které má oprávnění k rybolovu, třebaže dotyčné plavidlo neoznámilo své vyplutí ze senegalských rybolovných oblastí.
 4. Nefunkčnost komunikačního systému
 1.
 Senegal zajistí kompatibilitu svého elektronického zařízení se zařízením SSL státu vlajky a ihned informuje EU o každé nefunkčnosti při předávání a přijímání hlášení o poloze pro účely jejího technického řešení v co nejkratší lhůtě.
 2.
 Každý případný spor bude postoupen smíšenému výboru.
 3.
 Velitel se považuje za odpovědného za každou prokázanou manipulaci se systémem VMS plavidla, která má za cíl narušit jeho funkčnost nebo falšovat hlášení o poloze. Každé protiprávní jednání podléhá sankcím, které jsou stanoveny platnými senegalskými právními předpisy.
 5. Změna četnosti hlášení o poloze
 1.
 Na základě důvodných skutečností, které směřují k prokázání protiprávního jednání, může Senegal požádat SSL státu vlajky, přičemž zároveň zašle také jednu kopii EU, aby snížilo interval zasílání hlášení o poloze plavidla na jednu hodinu v dané době určené k šetření.
 2.
 Tyto důkazy předá Senegal středisku SSL státu vlajky a EU.
 3.
 SSL státu vlajky zašle ihned Senegalu hlášení polohy podle snížené frekvence.
 4.
 Na konci stanovené doby šetření informuje Senegal SSL státu vlajky a EU o případných následných opatřeních.
 6. Platnost hlášení VMS v případě sporu
 V případě sporu mezi stranami se berou v úvahu pouze údaje o poloze poskytnuté systémem VMS.
 ODDÍL 5
 Pozorovatelé
 1. Pozorování rybolovných činností
 1.1.
 Rybolovné činnosti podle dohody u plavidel, která jsou držiteli oprávnění k rybolovu, podléhají režimu pozorování.
 1.2.
 V případě plavidel lovících tuňáky se režim pozorování řídí ustanoveními a doporučeními přijatými komisí ICCAT (Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku).
 2. Určená plavidla a pozorovatelé
 2.1.
 Při vydání oprávnění k rybolovu informuje Senegal EU a majitele plavidla nebo jeho zástupce o plavidlech, která musí nalodit pozorovatele, jakož i o době přítomnosti pozorovatele na palubě každého plavidla.
 2.2.
 Senegal sdělí EU a majiteli plavidla, které musí nalodit pozorovatele, nebo jeho zástupci, jméno pozorovatele, jenž mu je určen, nejpozději 15 dní před předpokládaným datem nalodění. Senegal bez prodlení informuje EU


text:
a majitele plavidla nebo jeho zástupce o každé změně určených plavidel a pozorovatelů.
 2.3.
 Senegal se vynasnaží neurčovat pozorovatele pro plavidla, která již mají pozorovatele na palubě nebo už mají formální povinnost nalodit pozorovatele během dotyčného rybářského hospodářského roku v rámci svých činností v jiných rybolovných oblastech, než jsou rybolovné oblasti Senegalu.
 2.4.
 V případě trawlerů na rybolov při dně nemůže doba přítomnosti na palubě překročit dva měsíce. Doba přítomnosti pozorovatelů na palubě plavidla nesmí překročit dobu nutnou k provedení jejich úkolů.
 3. Paušální finanční příspěvek
 3.1.
 Při platbě ročního poplatku hradí majitelé mrazírenských plavidel lovících tuňáky vlečnou sítí a plavidel lovících tuňáky na pruty paušální částku ve výši 400 EUR rovněž ředitelství pro ochranu rybolovu a dohled nad ním za řádné fungování programu týkajícího se pozorovatelů.
 3.2.
 Při platbě čtvrtletního poplatku hradí majitelé trawlerů paušální částku ve výši 100 EUR rovněž ředitelství pro ochranu rybolovu a dohled nad ním za řádné fungování programu týkajícího se pozorovatelů.
 4. Plat pozorovatele
 Plat a příspěvky na sociální zabezpečení pozorovatele hradí Senegal.
 5. Podmínky nalodění
 5.1.
 Podmínky nalodění pozorovatele, zejména doba jeho přítomnosti na palubě, jsou stanoveny společnou dohodou mezi majitelem plavidla nebo jeho zástupcem a Senegalem.
 5.2.
 S pozorovatelem se na palubě jedná jako s lodním důstojníkem. Pokud jde o jeho ubytování, přihlíží se nicméně k technickému zázemí plavidla.
 5.3.
 Náklady na ubytování a stravu na palubě plavidla hradí majitel plavidla.
 5.4.
 Velitel přijme veškerá opatření vyplývající z jeho zodpovědnosti, aby pozorovateli zajistil fyzickou bezpečnost a ochranu před morální újmou.
 5.5.
 Pozorovateli je k plnění úkolů poskytnuta veškerá nezbytná pomoc. Má přístup ke komunikačním zařízením, dokladům souvisejícím s rybolovnými činnostmi pravidla, zejména k lodnímu deníku rybolovu a lodnímu deníku, jakož i do částí plavidla, které jsou přímo spojené s jeho úkoly.
 6. Povinnosti pozorovatele
 6.1.
 Po celou dobu své přítomnosti na palubě pozorovatel:
 6.2.
 přijímá veškerá vhodná opatření k tomu, aby nerušil nebo neomezoval rybolovné činnosti;
 6.3.
 bere ohled na materiál a zařízení na palubě;
 6.4.
 respektuje důvěrný charakter všech dokumentů, které k plavidlu náleží.
 7. Nalodění a vylodění pozorovatele
 7.1.
 Pozorovatel je naloděn v přístavu zvoleném majitelem plavidla.
 7.2.
 Majitel plavidla nebo jeho zástupce sdělí Senegalu 10 dnů před naloděním datum, čas a přístav nalodění pozorovatele. Pokud je pozorovatel naloděn v zahraničí, nese náklady na přepravu pozorovatele do přístavu nalodění majitel plavidla.
 7.3.
 Pokud se pozorovatel nedostaví k nalodění do 12 hodin od stanoveného data a času, je majitel plavidla automaticky zproštěn povinnosti tohoto pozorovatele nalodit. Může svobodně opustit přístav a zahájit rybolovné činnosti.
 7.4.
 Pokud pozorovatel není vyloděn v senegalském přístavu, majitel plavidla zajistí na své náklady co možná nejrychlejší návrat pozorovatele do Senegalu.
 8. Úkoly pozorovatele
 Pozorovatel plní tyto úkoly:
 8.1.
 sleduje rybolovnou činnost plavidla;
 8.2.
 ověřuje polohu plavidla během jeho rybolovných činností;
 8.3.
 odebírá biologické vzorky v rámci vědeckého programu;
 8.4.
 sestaví seznam používaných rybolovných zařízení;
 8.5.
 ověřuje údaje o úlovcích v senegalských rybolovných vodách zaznamenané v lodním deníku;
 8.6.
 ověřuje procenta vedlejších úlovků a provádí odhad puštěných úlovků;
 8.7.
 sděluje svá pozorování rádiem, faxem nebo e-mailem nejméně


text:
jednou za týden, pokud plavidlo operuje v rybolovných oblastech Senegalu, včetně objemu hlavních a vedlejších úlovků na palubě.
 9. Zpráva pozorovatele
 9.1.
 Před opuštěním plavidla pozorovatel předloží zprávu o svých pozorováních veliteli plavidla. Velitel plavidla má právo připojit do zprávy pozorovatele své připomínky. Zprávu podepisuje pozorovatel a velitel. Velitel obdrží jednu kopii zprávy pozorovatele.
 9.2.
 Pozorovatel předá svou zprávu Senegalu, který zašle jednu kopii EU ve lhůtě 8 dnů po vylodění pozorovatele.
 ODDÍL 6
 Inspekce na moři a v přístavu
 1. Inspekce na moři
 1.1.
 Inspekci na moři v rybolovných oblastech Senegalu u rybářských plavidel Unie, která jsou držiteli oprávnění k rybolovu, budou provádět plavidla a inspektoři ze Senegalu, přičemž bude jasně rozpoznatelné, že jsou pověřeni kontrolou rybolovu.
 1.2.
 Než vstoupí inspektoři Senegalu na palubu, vyrozumí předem plavidlo EU o svém rozhodnutí provést inspekci. Inspekci provedou maximálně dva inspektoři, kteří musí před provedením inspekce prokázat svou totožnost a kvalifikaci inspektora.
 1.3.
 Senegalští inspektoři zůstanou na palubě rybářského plavidla Unie pouze po dobu nezbytnou k provedení úkolů spojených s inspekcí. Provedou inspekci tak, aby minimalizovali dopad na plavidlo, jeho rybolovnou činnost a náklad.
 1.4.
 Senegal může povolit EU, aby se zúčastnila inspekce na moři jako pozorovatel.
 1.5.
 Velitel rybářského plavidla Unie usnadní senegalským inspektorům vstup na palubu a práci.
 1.6.
 Na konci každé inspekce sepíšou inspektoři Senegalu inspekční zprávu. Velitel rybářského plavidla Unie má právo do inspekční zprávy vložit své připomínky. Inspekční zprávu podepisuje inspektor, který ji vyhotovuje, a velitel rybářského plavidla Unie.
 1.7.
 Senegalští inspektoři vydají před opuštěním rybářského plavidla Unie jednu kopii inspekční zprávy jeho veliteli. Senegal předá jednu kopii inspekční zprávy EU ve lhůtě 8 dnů po inspekci.
 2. Inspekce v přístavu
 2.1.
 Inspekci v přístavu u rybářských plavidel Unie, která vykládají nebo překládají ve vodách některého senegalského přístavu své úlovky z rybolovných oblastí Senegalu, provádějí k tomu zmocnění inspektoři.
 2.2.
 Inspekci provedou maximálně dva inspektoři, kteří musí prokázat svou totožnost a kvalifikaci inspektora, než inspekci provedou. Senegalští inspektoři zůstanou na palubě rybářského plavidla Unie pouze po dobu nezbytnou k provedení úkolů spojených s inspekcí a provedou inspekci tak, aby minimalizovali dopad na plavidlo, úkon vykládky nebo překládky a náklad.
 2.3.
 Senegal může EU povolit, aby se zúčastnila inspekce v přístavu jako pozorovatel.
 2.4.
 Velitel rybářského plavidla Unie usnadní senegalským inspektorům jejich práci.
 2.5.
 Na konci každé inspekce sepíše senegalský inspektor inspekční zprávu. Velitel rybářského plavidla Unie má právo do inspekční zprávy vložit své připomínky. Inspekční zprávu podepisuje inspektor, který ji vyhotovuje, a velitel rybářského plavidla Unie.
 2.6.
 Senegalský inspektor předá na konci inspekce jednu kopii inspekční zprávy veliteli rybářského plavidla Unie. Senegal předá jednu kopii inspekční zprávy EU ve lhůtě 8 dnů po inspekci.
 ODDÍL 7
 Protiprávní jednání
 1. Postup v případě protiprávního jednání
 1.1.
 Každé protiprávní jednání, jehož se dopustilo rybářské plavidlo Unie, jež je držitelem oprávnění k rybolovu, se v souladu s touto přílohou uvede v inspekční zprávě. Tato zpráva je co nejdříve předána EU a státu vlajky.
 1.2.
 Tím, že velitel podepíše inspekční zprávu, není dotčeno právo obhajoby majitele plavidla proti uvedenému protiprávnímu jednání.