text:
Snímaĝ teploty
 K monitorování teploty proudu plynu.
 T4 Snímaĝ teploty
 K monitorování teploty konvertoru NO2 – NO.
 T5 Snímaĝ teploty
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/151
 Pro monitorování teploty chladicí láznī.
 G1, G2, G3 Snímaĝ tlaku
 Pro mīĻení tlaku v odbīrných potrubích.
 R1, R2 Regulátor tlaku
 Pro Ļízení tlaku vzduchu a popĻípadī paliva pro HFID.
 R3, R4, R5 Regulátor tlaku
 Pro Ļízení tlaku v odbīrných potrubích a toku k analyzátorŃm.
 FL1, FL2, FL3 PrŃtokomīr
 Pro monitorování prŃtoku vzorku obtokem.
 FL4 až FL6 PrŃtokomīr (volitelný)
 Pro monitorování prŃtoku analyzátory.
 V1 až V5 Vícecestný ventil
 Ventily vhodné k volitelnému pĻepínání toku vzorku, kalibraĝního plynu rozpītí nebo
 nulovacího plynu do analyzátorŃ.
 V6, V7 Solenoidový ventil
 Pro obtok konvertoru NO2 – NO.
 V8 Jehlový ventil
 Pro vyrovnání prŃtoku konvertorem NO2 – NO C a obtokem.
 V9, V10 Jehlový ventil
 Pro Ļízení prŃtokŃ do analyzátorŃ.
 V11, V12 Vypouštīcí ventil (volitelný).
 Pro vypouštīní kondenzátu z láznī B.
 1.3 Analýza NMHC (jen pro plynové motory pracující s NG)
 ---pagebreak--- L 375/152 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 1.3.1 Metoda plynové chromatografie (GC, obrázek 9)
 PĻi použití metody GC se vpouští malý mīĻený objem vzorku na analytický sloupec, kterým
 se prožene inertní nosný plyn. Sloupec oddīlí jednotlivé složky podle jejich bodu varu,
 takže unikají ze sloupce v rŃzných ĝasech. Pak procházejí detektorem, který vyšle
 elektrický signál, jenž závisí na jejich koncentraci. Protože to není kontinuální analytická
 technika, mŃže se použít jen ve spojení s metodou jímání vzorku do vaku, jak je popsáno
 v odstavci 3.4.2 dodatku 4 pĻílohy 4.
 K analýze NMHC se použije automatizovaná GC s detektorem FID. Výfukový plyn se
 odebírá do vaku k jímání vzorkŃ, odkud se odebere jeho ĝást a vpustí se do GC. Vzorek se
 na Porapakovī sloupci rozdīlí na dvī ĝásti (CH4 / vzduch / CO a NMHC / CO2 / H2O).
 Sloupec s molekulárním sítem oddīlí CH4 od vzduchu a od CO pĻedtím, než CH4 projde do
 detektoru FID, kde se zmīĻí jeho koncentrace. Úplný cyklus od vpuštīní jednoho vzorku do
 vpuštīní druhého vzorku se mŃže provést za 30 s. K urĝení NMHC se odeĝte koncentrace
 CH4 od koncentrace celku HC (viz bod 4.3.1 dodatku 2 pĻílohy 4).
 Na obrázku 9 je znázornīna typická GC vhodná k rutinnímu urĝení CH4. Je možné použít
 také jiné metody GC na základī odborného technického osvīdĝení.
 y to x
 10
 1 F4 D F1
 R1
 2 V2 fuel inlet
 PC
 3 HC
 V4
 4
 5
 MSC
 FC
 6 air inlet
 7
 SLP F3
 8 R2
 vent
 9
 x to y Oven
 10 V6 FM1
 P
 V3
 F5 F2
 V7 R3
 V1
 V8
 sample
 vent span gas
 Obrázek 9 – Schéma analýzy methanu (metoda GC)
 to x kx
 to y ky
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/153
 fuel inlet pĻívod paliva
 air inlet pĻívod vzduchu
 vent odvzdušnīní
 span gas kalibraĝní plyn rozpītí
 sample vzorek
 oven pec
 Popis ĝástí na obrázku 9
 PC PorapakŃv sloupec
 Použije se PorapakŃv sloupec N, 180/300 μm (velikost ok 50/80), délka 610 mm x vnitĻní
 prŃmīr


text:
2,16 mm, a stabilizuje se pĻed prvním použitím po dobu nejménī 12 hodin pĻi 423
 K (150 °C) s nosným plynem.
 MSC Sloupec s molekulárním sítem
 Použije se sloupec typu 13X, 250/350 μm (velikost ok 45/60), délka 1220 mm x vnitĻní
 prŃmīr 2,16 mm, a stabilizuje se pĻed prvním použitím po dobu nejménī 12 hodin pĻi 423
 K (150 °C) s nosným plynem.
 OV Pec
 K udržení sloupcŃ a ventilŃ na stabilní teplotī pro provoz analyzátoru a ke stabilizaci
 sloupcŃ pĻi 423 K (150 °C).
 SLP Smyĝka pro vzorek
 Trubka z nerezavījící oceli délky dostateĝné k vytvoĻení objemu pĻibližnī 1 cm3.
 P Ĝerpadlo
 Pro dopravu vzorku do plynového chromatografu.
 D Sušiĝ
 Pro odstranīní vody a jiných zneĝišŁujících látek, které mohou být v nosném plynu, se
 použije sušiĝ obsahující molekulární síto.
 HC Plamenoionizaĝní detektor (FID) k mīĻení koncentrace methanu.
 V1 Ventil ke vpouštīní vzorku
 ---pagebreak--- L 375/154 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 Ke vpouštīní vzorku odebraného z vaku k jímání vzorkŃ vedeného potrubím SL podle
 obrázku 8. Musí mít malý mrtvý prostor, být plynotīsný a musí jej být možné zahĻát na
 teplotu 423 K (150 °C).
 V3 Vícecestný ventil
 K volbī kalibraĝního plynu rozpītí, vzorku nebo k uzavĻení.
 V2, V4, V5, V6, V7, V8 Jehlový ventil
 Pro nastavení prŃtoku v systému.
 R1, R2, R3 Regulátor tlaku
 Pro Ļízení prŃtokŃ paliva (= nosný plyn), vzorku a vzduchu.
 FC PrŃtoková kapilára
 Pro Ļízení prŃtoku vzduchu k detektoru FID.
 G1, G2, G3 Snímaĝ tlaku
 Pro Ļízení prŃtokŃ paliva (= nosný plyn), vzorku a vzduchu.
 F1, F2, F3, F4, F5 Filtr
 Filtry ze sintrovaného kovu k zabránīní vniknutí ĝástic neĝistot do ĝerpadla nebo do
 pĻístrojŃ.
 FM1 PrŃtokomīr
 K mīĻení prŃtoku vzorku obtokem.
 1.3.2 Metoda separátoru uhlovodíkŃ jiných než methan (NMC, obrázek 10)
 Separátor oxiduje všechny uhlovodíky, kromī CH4, na CO2 a H2O tak, aby pĻi prŃchodu
 vzorku pĻístrojem NMC mīĻil detektor FID jen CH4. Jestliže se použije vak k jímání
 vzorkŃ, musí se instalovat na SL (viz bod 1.2, obrázek 8) systém rozdīlující tok, aby mohl
 alternativnī procházet separátorem nebo jej obtékat podle horní ĝásti obrázku 10. PĻi
 mīĻení NMHC se musí pozorovat na detektoru FID a zaznamenávat obī hodnoty (HC a
 CH4). Jestliže se použije metoda integrace, musí se instalovat do HSL1 (viz bod 1.2,
 obrázek 8) paralelnī s normálním FID separátor NMC zapojený do série s dalším FID podle
 dolní ĝásti obrázku 10. PĻi mīĻení NMHC se musí pozorovat a zaznamenávat hodnoty (HC
 a CH4) udávané obīma detektory FID.
 Musí se urĝit katalytický úĝinek separátoru na CH4 a C2H6 pĻi teplotī nejménī 600 K (327
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/155
 °C) pĻed mīĻením a pĻi hodnotách H2O, které jsou reprezentativní pro podmínky v proudu
 výfukových plynŃ. Musí být znám rosný bod a obsah O2 v odebraném vzorku výfukových
 plynŃ. Musí se zaznamenat relativní odezva detektoru FID na CH4 (viz bod 1.8.2 dodatku 5
 pĻílohy).
 nulovací plyn
 kalibraĝní plyn rozpītí V4
 odvzdušnīní
 NMC
 V2 V3
 V1 HC
 vzorek
 SL (viz obrázek 8)
 metoda vaku k jímání vzorkŃ
 nulovací plyn

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
HC
 odvzdušnīní
 kalibraĝní plyn rozpītí
 odvzdušnīní
 NMC
 V2
 V1 HC
 vzorek
 HSL1 (viz obrázek 8)
 metoda integrace
 Obrázek 10 – Schéma analýzy methanu separátorem uhlovodíkŃ jiných než methan (NMC)
 Popis ĝástí na obrázku 10
 NMC Separátor uhlovodíkŃ jiných než methan
 Pro oxidování všech uhlovodíkŃ kromī methanu.
 HC VyhĻívaný plamenoionizaĝní detektor (HFID)
 K mīĻení koncentrací HC a CH4. Teplota se musí udržovat na hodnotī od 453 K do 473 K
 (od 180 °C do 200 °C).
 V1 Vícecestný ventil
 Pro volbu vzorku, nulovacího plynu a kalibraĝního plynu rozpītí. V1 je identický s V2 na
 obrázku 8.
 V2, V3 Solenoidový ventil
 ---pagebreak--- L 375/156 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 Pro zapojení obtoku NMC.
 V4 Jehlový ventil
 Pro vyrovnání prŃtoku separátorem NMC a obtokem.
 R1 Regulátor tlaku
 Pro Ļízení tlaku v odbīrném potrubí a toku k HFID. R1 je identický s R3 na obrázku 8.
 FL1 PrŃtokomīr
 K mīĻení prŃtoku vzorku v obtoku. FL1 je identický s FL1 na obrázku 8.
 2. ĺEDĪNÍ VÝFUKOVÉHO PLYNU A URĜENÍ ĜÁSTIC
 2.1 Úvod
 Odstavce 2.2, 2.3 a 2.4 a obrázky 11 až 22 obsahují podrobný popis doporuĝených systémŃ
 Ļedīní a odbīru vzorkŃ. Protože rŃzná uspoĻádání mohou dávat rovnocenné výsledky,
 nepožaduje se pĻesné dodržení zobrazených schémat. K získání doplĵkových informací a ke
 koordinování funkcí dílĝích systémŃ je možné použít další ĝásti, jako jsou pĻístroje, ventily,
 solenoidy, ĝerpadla a spínaĝe. Jiné ĝásti, které nejsou potĻebné k udržování pĻesnosti
 nīkterých systémŃ, mohou být vylouĝeny z použití, jestliže je jejich vylouĝení založeno na
 odborném technickém posouzení.
 2.2 Systém s Ļedīním ĝásti toku
 Na obrázcích 11 až 19 je popsán systém založený na Ļedīní ĝásti toku výfukového plynu.
 Rozdīlení proudu výfukového plynu a následující postup Ļedīní se mŃže provést rŃznými
 druhy systémŃ Ļedīní. K následnému jímání ĝástic prochází systémem pro odbīr vzorku
 ĝástic všechen zĻedīný výfukový plyn nebo jen ĝást zĻedīného výfukového plynu (bod 2.4,
 obrázek 21). První metoda se oznaĝuje jako odbīr celkového vzorku, druhá metoda jako
 odbīr dílĝího vzorku.
 Výpoĝet Ļedicího pomīru závisí na druhu použitého systému. Doporuĝeny jsou tyto druhy:
 Izokinetické systémy (obrázky 11, 12)
 U tīchto systémŃ je tok vedený do pĻenosové trubky pĻizpŃsoben celkovému toku
 výfukového plynu z hlediska rychlosti plynu a/nebo tlaku a v dŃsledku toho je na odbīrné
 sondī požadován nerušený a rovnomīrný tok výfukového plynu. Toho se obvykle dosáhne
 rezonátorem a pĻímou pĻívodní trubicí umístīnou pĻed bodem odbīru vzorku. Dīlicí pomīr
 se pak vypoĝte ze snadno mīĻitelných hodnot, jako jsou prŃmīry trubek. Je tĻeba
 poznamenat, že izokinetika se používá jen k vyrovnání podmínek toku a ne k vyrovnání
 rozdīlení podle velikostí. Toto vyrovnání není zpravidla nutné, protože ĝástice jsou
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/157
 dostateĝnī malé, aby sledovaly proudnice výfukového plynu.
 Systémy s Ļízením prŃtoku a s mīĻením koncentrace (obrázky 13 až 17)
 U tīchto systémŃ se vzorek odebírá z celkového toku výfukového plynu seĻízením prŃtoku
 Ļedicího vzduchu a prŃtoku celkového toku zĻedīného výfukového plynu. ĺedicí pomīr se
 urĝí z koncentrací sledovacích plynŃ, jako jsou CO2 nebo NOx, které jsou bīžnī obsaženy
 ve výfukovém plynu motoru. MīĻí se


text:
koncentrace zĻedīného výfukového plynu a Ļedicího
 vzduchu, kdežto koncentrace surového výfukového plynu se mŃže mīĻit buĦ pĻímo, nebo
 se mŃže urĝit z prŃtoku paliva a z rovnice bilance uhlíku, jestliže je známo složení paliva.
 Systémy mohou být Ļízeny na základī vypoĝteného Ļedicího pomīru (obrázky 13, 14) nebo
 prŃtokem do pĻenosové trubky (obrázky 12, 13, 14).
 Systémy s Ļízením prŃtoku a s mīĻením prŃtoku (obrázky 18, 19)
 U tīchto systémŃ je vzorek odebírán z celkového toku výfukového plynu nastavením
 prŃtoku Ļedicího vzduchu a prŃtoku celkového toku zĻedīného výfukového plynu. ĺedicí
 pomīr se urĝí z rozdílu tīchto dvou prŃtokŃ. Požaduje se pĻesná vzájemná kalibrace
 prŃtokomīrŃ, protože relativní velikost obou prŃtokŃ mŃže vést pĻi vītších Ļedicích
 pomīrech (15 a vītších) k významným chybám. PrŃtok je reguluje jednoduše tím, že se
 prŃtok zĻedīného výfukového plynu udržuje konstantní, a jestliže je to potĻebné, mīní se
 prŃtok Ļedicího vzduchu.
 V pĻípadī použití systémŃ s Ļedīním ĝásti toku, musí se vīnovat pozornost potenciálním
 problémŃm ztrát ĝástic v pĻenosové trubce, zajištīní odbīru reprezentativního vzorku
 z výfukového plynu motoru a urĝení dīlicího pomīru. Popisované systémy berou zĻetel na
 tyto kritické oblasti.
 DAF PB FM1 l > 10*d SB
 PSP
 d
 odvzdušnīní
 vzduch DT PTT
 TT k systému
 viz obrázek 21 odbīru vzorku
 ĝástic
 ISP
 DPT
 delta p
 EP
 FC1
 výfukový plyn
 Obrázek 11 – Systém s Ļedīním ĝásti toku s izokinetickou sondou a s odbīrem dílĝího
 vzorku (Ļízení SB)
 ---pagebreak--- L 375/158 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 Surový výfukový plyn se pĻevádí z výfukové trubky EP izokinetickou odbīrnou sondou ISP
 a pĻenosovou trubkou TT do Ļedicího tunelu DT. Rozdíl tlaku výfukového plynu mezi
 výfukovou trubkou a vstupem do sondy se mīĻí snímaĝem tlaku DPT. Tento signál se
 pĻevádí na regulátor prŃtoku FC1, který Ļídí sací ventilátor SB tak, aby se na vstupu sondy
 udržoval nulový tlakový rozdíl. Za tīchto podmínek jsou rychlosti výfukového plynu v EP a
 ISP identické a prŃtok zaĻízeními ISP a TT je konstantním podílem prŃtoku výfukového
 plynu. Dīlicí pomīr se urĝí z pĻíĝných prŃĻezŃ EP a ISP. PrŃtok Ļedicího vzduchu se mīĻí
 prŃtokomīrem FM1. ĺedicí pomīr se vypoĝte z prŃtoku Ļedicího vzduchu a z dīlicího
 pomīru.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/159
 DAF FM1 l > 10*d SB
 odvzdušnīní
 PSP
 d
 vzduch TT DT PTT
 viz obrázek 21 k systému odbīru
 vzorku ĝástic
 ISP PB
 EP
 DPT
 výfukový FC1
 delta p
 plyn
 Obrázek 12 – Systém s Ļedīním ĝásti toku s izokinetickou sondou a s odbīrem dílĝího
 vzorku (Ļízení PB)
 Surový výfukový plyn se pĻevádí z výfukové trubky EP izokinetickou odbīrnou sondou ISP
 a pĻenosovou trubkou TT do Ļedicího tunelu DT. Rozdíl tlaku výfukového plynu mezi
 výfukovou trubkou a vstupem do sondy se mīĻí snímaĝem tlaku DPT. Tento signál se
 pĻevádí na regulátor prŃtoku FC1, kterým je Ļízen tlakový ventilátor PB tak, aby se na
 vstupu sondy udržoval nulový tlakový rozdíl. Toho se dosáhne tím, že se odebírá malá ĝást
 Ļedicího vzduchu, jehož prŃtok byl právī zmīĻen prŃtokomīrem FM1, a tato ĝást se zavede
 do TT pneumatickou clonou. Za tīchto podmínek


text:
jsou rychlosti výfukového plynu v EP a
 ISP identické a prŃtok zaĻízeními ISP a TT je konstantním podílem prŃtoku výfukového
 plynu. Dīlicí pomīr se urĝí z pĻíĝných prŃĻezŃ EP a ISP. ĺedicí vzduch je nasáván Ļedicím
 tunelem DT pomocí sacího ventilátoru SB a prŃtok se mīĻí prŃtokomīrem FM1, který je na
 vstupu do DT. ĺedicí pomīr se vypoĝte z prŃtoku Ļedicího vzduchu a z dīlicího pomīru.
 ---pagebreak--- L 375/160 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 FC2 EGA EGA
 volitelnī
 DAF k PB nebo SB l > 10*d SB
 d
 PSP
 odvzdušnīní
 vzduch PB DT PTT
 TT viz obrázek 21 k systému odbīru
 vzorku ĝástic
 EGA
 SP
 EP
 výfukový plyn
 Obrázek 13 – Systém s Ļedīním ĝásti toku s mīĻením koncentrace CO2 nebo NOx a
 s odbīrem dílĝího vzorku
 Surový výfukový plyn se pĻevádí z výfukové trubky EP odbīrnou sondou SP a pĻenosovou
 trubkou TT do Ļedicího tunelu DT. Koncentrace sledovacího plynu (CO2 nebo NOx) se mīĻí
 v surovém i zĻedīném výfukovém plynu a v Ļedicím vzduchu analyzátorem (analyzátory)
 EGA. Tyto signály se pĻenášejí do regulátoru prŃtoku FC2, který Ļídí buĦ tlakový ventilátor
 PB, nebo sací ventilátor SB tak, aby se v tunelu DT udržovaly požadované dīlení toku
 výukového plynu a Ļedicí pomīr. ĺedicí pomīr se vypoĝte z koncentrací sledovacího plynu
 v surovém výfukovém plynu, ve zĻedīném výfukovém plynu a v Ļedicím vzduchu.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/161
 FC2 EGA EGA
 volitelnī k PB
 DAF nebo SB
 PTT
 d
 vzduch PB DT
 PSS
 TT
 FH
 GFUEL
 volitelnī z FC2 P
 SP
 EP
 podrobnosti viz obrázek 21
 výfukový plyn
 Obrázek 14 – Systém s Ļedīním ĝásti toku s mīĻením koncentrace CO2, s bilancí uhlíku a
 s odbīrem celkového vzorku
 Surový výfukový plyn se pĻevádí z výfukové trubky EP odbīrnou sondou SP a pĻenosovou
 trubkou TT do Ļedicího tunelu DT. Koncentrace CO2 se mīĻí ve zĻedīném výfukovém
 plynu a v Ļedicím vzduchu analyzátorem (analyzátory) EGA. Signály CO2 a prŃtoku paliva
 GFUEL se pĻenášejí buĦ do regulátoru prŃtoku FC2, nebo do regulátoru prŃtoku FC3
 systému pro odbīr vzorku ĝástic (viz obrázek 21). FC2 Ļídí tlakový ventilátor PB, FC3 Ļídí
 odbīrné ĝerpadlo P (viz obrázek 21), a tím seĻizují toky do systému a z nīj tak, aby se
 v tunelu DT udržovaly požadované dīlení toku výfukového plynu a Ļedicí pomīr. ĺedicí
 pomīr se vypoĝte z koncentrací CO2 a z GFUEL s použitím metody bilance uhlíku.
 ---pagebreak--- L 375/162 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 EGA EGA
 DAF PB l > 10*d
 VN d PSP
 odvzdušnīní
 vzduch PTT
 DT
 TT
 viz obrázek 21 k systému k
 vzorku ĝástic
 SP
 EP EGA
 výfukový plyn
 Obrázek 15 – Systém s Ļedīním ĝásti toku s jednoduchou Venturiho clonou, s mīĻením
 koncentrace a s odbīrem dílĝího vzorku
 Surový výfukový plyn se pĻevádí z výfukové trubky EP odbīrnou sondou SP a pĻenosovou
 trubkou TT do Ļedicího tunelu DT pŃsobením podtlaku tvoĻeného Venturiho clonou VN
 v DT. PrŃtok plynu TT závisí na zmīnī hybnosti v oblasti Venturiho clony, a je tak
 ovlivĵován absolutní teplotou plynu ve výstupu z


text:
TT. V dŃsledku toho není dīlení toku
 výfukového plynu pro daný prŃtok tunelem konstantní a Ļedicí pomīr je pĻi malém zatížení
 ponīkud menší než pĻi velkém zatížení. Koncentrace sledovacího plynu (CO2 nebo NOx) se
 mīĻí v surovém výfukovém plynu, ve zĻedīném výfukovém plynu a v Ļedicím vzduchu
 analyzátorem (analyzátory) EGA a Ļedicí pomīr se vypoĝte z hodnot takto zmīĻených.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/163
 EGA EGA
 DAF PCV2 l > 10*d
 HE
 d
 PSP
 vzduch
 PB DT PTT
 PCV1 viz obrázek 21 k systému odbīru
 TT vzorku ĝástic
 SB
 EP
 odvzdušnīní
 FD1
 FD2
 EGA
 výfukový plyn
 Obrázek 16 – Systém s Ļedīním ĝásti toku s dvojitou Venturiho clonou nebo s dvojitou
 Venturiho trubicí, s mīĻením koncentrace a s odbīrem dílĝího vzorku
 Surový výfukový plyn se pĻevádí z výfukové trubky EP odbīrnou sondou SP a pĻenosovou
 trubkou TT do Ļedicího tunelu DT dīliĝem toku, který obsahuje sadu Venturiho trubic nebo
 clon. První z nich (FD1) je umístīna v EP, druhá (FD2) v TT. Dále jsou nutné dva Ļídicí
 ventily tlaku (PCV1 a PCV2) k udržování stálého dīlicího pomīru Ļízením protitlaku v EP
 a tlaku v DT. PCV1 je umístīna v EP za SP ve smīru toku plynŃ, PCV2 je umístīna mezi
 tlakovým ventilátorem PB a DT. Koncentrace sledovacího plynu (CO2 nebo NOx) se mīĻí
 v surovém výfukovém plynu, ve zĻedīném výfukovém plynu a v Ļedicím vzduchu
 analyzátorem (analyzátory) EGA. Koncentrace jsou potĻebné k ovīĻení dīlicího pomīru
 toku výfukového plynu a mohou se použít k seĻízení PCV1 a PCV2 k pĻesnému Ļízení
 dīlicího pomīru. ĺedicí pomīr se vypoĝte z koncentrací sledovacího plynu.
 ---pagebreak--- L 375/164 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 EGA EGA
 DAF l > 10 · d
 HE
 d
 DT PSP
 vzduch
 PTT
 viz obrázek 21
 vpouštīní ĝerstvého k systému odbīru SB
 vzduchu vzorku
 ĝástic
 EGA TT
 FC1
 DAF odvzdušnīní
 DPT
 FD3
 vzduch
 DC
 EP
 Obrázek 17 – Systém s Ļedīním ĝásti toku s rozdīlením do více trubek, s mīĻením
 koncentrace a s odbīrem dílĝího vzorku
 Surový výfukový plyn se pĻevádí z výfukové trubky EP pĻenosovou trubkou TT do Ļedicího
 tunelu DT, a to cestou dīliĝe toku FD3, který se skládá z vītšího poĝtu trubek týchž
 rozmīrŃ (stejný prŃmīr, délka a polomīr zakĻivení) a který je instalován v EP. Jednou
 z tīchto trubek se vede výfukový plyn do DT a ostatními trubkami se výfukový plyn vede
 tlumicí komorou DC. Dīlicí pomīr je tedy urĝen celkovým poĝtem trubek. ĺízení
 konstantního rozdīlení vyžaduje nulový rozdíl tlaku mezi tlakem v DC a na výstupu z TT,
 který se mīĻí diferenciálním tlakovým snímaĝem DPT. Nulový rozdíl tlaku se dosahuje
 vpouštīním ĝerstvého vzduchu do DT u výstupu z TT. Koncentrace sledovacího plynu
 (CO2 nebo NOx) se mīĻí v surovém výfukovém plynu, ve zĻedīném výfukovém plynu a
 v Ļedicím vzduchu analyzátorem (analyzátory) výfukového plynu EGA. Koncentrace jsou
 potĻebné k ovīĻení dīlicího pomīru toku výfukového plynu a mohou se použít k Ļízení
 prŃtoku vpouštīného vzduchu k pĻesnému Ļízení dīlicího pomīru. ĺedicí pomīr se vypoĝte
 z koncentrací sledovacího plynu.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník


text:
Evropské unie L 375/165
 FC2
 DAF volitelnī k P (PSS)
 d PTT
 FM1 DT PSS
 TT FH
 GEXH
 P
 nebo
 SP odvzdušnīní
 GAIR
 nebo
 EP podrobnosti viz obrázek 21
 GFUEL
 výfukový plyn
 Obrázek 18 – Systém s Ļedīním ĝásti toku s Ļízením prŃtoku a s odbīrem celkového vzorku
 Surový výfukový plyn se pĻevádí z výfukové trubky EP odbīrnou sondou SP a pĻenosovou
 trubkou TT do Ļedicího tunelu DT. Celkový prŃtok tunelem se nastavuje regulátorem
 prŃtoku FC3 a odbīrným ĝerpadlem P systému pro odbīr vzorku ĝástic (viz obrázek 18).
 PrŃtok Ļedicího vzduchu se Ļídí regulátorem prŃtoku FC2, který mŃže používat GEXHW,
 GAIRW nebo GFUEL jako Ļídicí signály pro požadovaný dīlicí pomīr výfukového plynu.
 PrŃtok vzorku do DT je rozdílem celkového prŃtoku a prŃtoku Ļedicího vzduchu. PrŃtok
 Ļedicího vzduchu se mīĻí prŃtokomīrem FM1, celkový prŃtok prŃtokomīrem FM3 systému
 pro odbīr vzorku ĝástic (viz obrázek 21). ĺedicí pomīr se vypoĝte z tīchto dvou prŃtokŃ.
 ---pagebreak--- L 375/166 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 FC2
 k PB nebo
 DAF l > 10 · d SB
 d PSP
 DT
 vzduch PB FM1
 PTT
 TT viz obrázek 21 k systému FM2
 k odbīru
 GEXH vzorku ĝástic
 viz. obrázek 21
 nebo
 SP
 GAIR
 nebo
 EP
 GFUEL
 odvzdušnīní
 výfukový plyn
 Obrázek 19 – Systém s Ļedīním ĝásti toku s Ļízením prŃtoku a s odbīrem dílĝího vzorku
 Surový výfukový plyn se pĻevádí z výfukové trubky EP odbīrnou sondou SP a pĻenosovou
 trubkou TT do Ļedicího tunelu DT. Rozdīlení výfukového plynu a prŃtok do DT se Ļídí
 regulátorem prŃtoku FC2, který reguluje prŃtoky (nebo otáĝky) tlakového ventilátoru PB a
 sacího ventilátoru SB. To je možné, protože vzorek odebraný ze systému pro odbīr ĝástic
 se vrací do DT. GEXHW, GAIRW nebo GFUEL se mohou použít jako Ļídicí signály pro FC2.
 PrŃtok Ļedicího vzduchu se mīĻí prŃtokomīrem FM1, celkový prŃtok prŃtokomīrem FM2.
 ĺedicí pomīr se vypoĝte z tīchto dvou prŃtokŃ.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/167
 2.2.1 Popis ĝástí na obrázcích 11 až 19
 EP Výfuková trubka
 Výfuková trubka musí být izolována. Ke zmenšení tepelné setrvaĝnosti výfukové trubky se
 doporuĝuje, aby pomīr tloušŁky stīny k prŃmīru trubky byl nejvýše 0,015. Používání
 ohebných ĝástí se musí omezit na délku, jejíž pomīr k prŃmīru je nejvýše 12. Ohyby se
 musí co nejvíce omezit, aby se zmenšily úsady vzniklé pŃsobením setrvaĝných sil. Jestliže
 k systému patĻí tlumiĝ výfuku zkušebního stavu, musí být také tento tlumiĝ izolován.
 U izokinetického systému nesmí mít výfuková trubka kolena, ohyby a náhlé zmīny
 prŃmīru, a to od vstupu sondy v délce nejménī 6 prŃmīrŃ trubky proti smīru proudīní a 3
 prŃmīrŃ trubky ve smīru proudīní. Rychlost prŃtoku plynu v oblasti odbīru musí být vyšší
 než 10 m/s, kromī volnobīžného režimu. Kolísání tlaku výfukového plynu nesmí
 pĻekraĝovat v prŃmīru ±500 Pa. Jakékoli kroky ke zmenšení kolísání tlaku mimo použití
 výfukového systému vozidla (vĝetnī tlumiĝe a zaĻízení k následnému zpracování
 výfukového plynu) nesmījí mīnit výkonové vlastnosti motoru ani zpŃsobovat úsady ĝástic.
 U systémŃ bez izokinetické sondy se doporuĝuje, aby trubka byla pĻímá od vstupu sondy
 v délce nejménī 6


text:
prŃmīrŃ trubky proti smīru proudīní a 3 prŃmīrŃ trubky ve smīru
 proudīní.
 SP Odbīrná sonda (obrázky 10, 14, 15, 16, 18, 19)
 Nejmenší vnitĻní prŃmīr musí být 4 mm. Pomīr prŃmīru výfukové trubky systému
 k prŃmīru sondy musí být nejménī 4. Sondou musí být otevĻená trubka smīĻující proti
 proudu plynu instalovaná v ose výfukové trubky nebo sonda s více otvory podle popisu
 v položce SP1 v odstavci 1.2.1 obrázku 5.
 ISP Izokinetická odbīrná sonda (obrázky 11, 12)
 Izokinetická odbīrná sonda vzorku musí být instalována smīrem proti proudu plynu v ose
 výfukové trubky v té ĝásti, která splĵuje podmínky prŃtoku v úseku EP, a musí být
 konstruována tak, aby zabezpeĝovala proporcionální vzorek surového výfukového plynu.
 Musí mít vnitĻní prŃmīr nejménī 12 mm.
 K izokinetickému rozdīlení výfukového plynu udržováním nulového rozdílu tlaku mezi EP
 a ISP je nutný Ļídicí systém. Za tīchto podmínek jsou rychlosti výfukového plynu v EP a
 v ISP identické a hmotnostní prŃtok sondou ISP je pak konstantní ĝástí prŃtoku výfukového
 plynu. ISP musí být napojena na diferenciální tlakový snímaĝ DPT. Regulátorem prŃtoku
 FC1 se zajišŁuje nulový rozdíl tlaku mezi EP a ISP.
 FD1, FD2 Dīliĝ toku (obrázek 16)
 Ve výfukové trubce EP a v pĻenosové trubce TT je instalována sada Venturiho clon nebo
 trubic, která zajišŁuje proporcionální vzorek surového výfukového plynu.
 ---pagebreak--- L 375/168 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 K proporcionálnímu rozdīlování Ļízením tlakŃ v EP a v DT je nutný regulaĝní systém, který
 se skládá ze dvou ventilŃ k Ļízení tlaku PCV1 a PCV2.
 FD3 Dīliĝ toku (obrázek 17)
 Ve výfukové trubce EP je instalována sada trubek (vícetrubková jednotka), která zajišŁuje
 proporcionální vzorek surového výfukového plynu. Jedna z tīchto trubek vede výfukový
 plyn do Ļedicího tunelu DT, kdežto ostatními trubkami se pĻivádí výfukový plyn do tlumicí
 komory DC. Trubky musí mít totožné rozmīry (stejný prŃmīr, délku, polomīr ohybu), aby
 rozdīlování výfukového plynu záviselo jen na celkovém poĝtu trubek. K proporcionálnímu
 rozdīlování je nutný regulaĝní systém, který udržuje nulový rozdíl tlaku mezi výstupem
 sady trubek do komory DC a výstupem trubky TT. Za tīchto podmínek jsou rychlosti
 výfukového plynu v EP a v FD3 proporcionální a prŃtok trubkou TT je pak konstantní ĝástí
 prŃtoku výfukového plynu. Oba body se musí napojit na diferenciální tlakový snímaĝ DPT.
 Regulátorem prŃtoku FC1 se zajišŁuje nulový rozdíl tlaku.
 EGA Analyzátor výfukového plynu (obrázky 13, 14, 15, 16, 17)
 Mohou se použít analyzátory CO2 nebo NOx (u metody bilance uhlíku pouze analyzátor
 CO2). Analyzátory musí být kalibrovány stejnī jako analyzátory k mīĻení plynných emisí.
 K urĝení rozdílŃ koncentrací se mŃže použít jeden nebo více analyzátorŃ. PĻesnost mīĻicích
 systémŃ musí být taková, aby pĻesnost urĝení GEDFW,i byla ±4 %.
 TT PĻenosová trubka (obrázky 11 až 19)
 PĻenosová trubka musí:
 / být co možno nejkratší, nesmí však být delší než 5 m;
 / mít prŃmīr nejménī jako prŃmīr sondy, avšak nejvýše 25 mm;
 / mít výstup v ose Ļedicího tunelu a ve smīru proudu.
 Je-li délka trubky nejvýše 1 m, musí být izolována materiálem s maximální tepelnou
 vodivostí 0,05 W/m · K s radiální


text:
tloušŁkou izolace odpovídající prŃmīru sondy. Jestliže je
 trubka delší než 1 m, musí být izolována a vyhĻívána tak, aby teplota stīny byla nejménī
 523 K (250 °C).
 DPT Diferenciální snímaĝ tlaku (obrázky 11, 12, 17)
 Diferenciální snímaĝ tlaku musí mít rozsah nejvýše ±500 Pa.
 FC1 Regulátor prŃtoku (obrázky 11, 12, 17)
 Regulátor prŃtoku je u izokinetických systémŃ (obrázky 11, 12) nutný k udržování
 nulového rozdílu tlaku mezi EP a ISP. Regulaci lze zajistit:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/169
 a) Ļízením otáĝek nebo prŃtoku sacího ventilátoru SB a udržováním otáĝek nebo
 prŃtoku tlakovým ventilátorem PB konstantních v každém režimu (obrázek 11) nebo
 b) seĻízením sacího ventilátoru SB na konstantní hmotnostní prŃtok zĻedīného výfukového
 plynu a Ļízením prŃtoku tlakovým ventilátorem PB a tím prŃtoku vzorku výfukového
 plynu v oblasti na konci pĻenosové trubky TT (obrázek 12).
 U systému s Ļízeným tlakem nesmí zbytková chyba v Ļídicí smyĝce pĻekroĝit ±3 Pa.
 Kolísání tlaku v Ļedicím tunelu nesmí pĻekroĝit v prŃmīru ±250 Pa.
 U systému s rozdīlováním nīkolika trubkami (obrázek 17) je regulátor prŃtoku nutný
 k proporcionálnímu rozdīlování výfukového plynu udržováním nulového rozdílu tlaku
 mezi výstupem ze sady více trubek a výstupem TT. SeĻízení se provede Ļízením prŃtoku
 vzduchu vpouštīného do DT u výstupu TT.
 PCV1, PCV2 Ventil k Ļízení tlaku (obrázek 16)
 U systému s dvojitými Venturiho clonami/dvojitými Venturiho trubicemi jsou nutné dva
 ventily k Ļízení tlaku, aby se tok Ļízením protitlaku v EP a tlaku v DT proporcionálnī
 rozdīloval. Ventily musí být umístīny v EP, a to za SP ve smīru proudīní, a mezi PB a DT.
 DC Tlumicí komora (obrázek 17)
 Tlumicí komora musí být instalována na výstupu sady více trubek, aby se minimalizovala
 kolísání tlaku ve výfukové trubce EP.
 VN Venturiho clona (obrázek 15)
 K vytvoĻení podtlaku v oblasti výstupu pĻenosové trubky TT se instaluje v Ļedicím tunelu
 DT Venturiho clona. PrŃtok v TT je urĝen zmīnou hybnosti v oblasti Venturiho clony a
 v zásadī je úmīrný prŃtoku tlakovým ventilátorem PB a tím se dosahuje konstantního
 Ļedicího pomīru. Protože je zmīna hybnosti ovlivĵována teplotou na výstupu TT a
 rozdílem tlakŃ mezi EP a DT, je skuteĝný Ļedicí pomīr pĻi malém zatížení ponīkud menší
 než pĻi velkém zatížení.
 FC2 Regulátor prŃtoku (obrázky 13, 14, 18, 19; volitelný)
 Regulátor prŃtoku se mŃže použít k Ļízení prŃtoku tlakovým ventilátorem PB a/nebo sacím
 ventilátorem SB. MŃže být napojen na signály prŃtoku výfukových plynŃ, nasávaného
 vzduchu nebo paliva a/nebo na signály diferenciálního snímaĝe CO2 nebo NOx.
 Jestliže se používá systém dodávky tlakového vzduchu (obrázek 18), je prŃtok vzduchu
 pĻímo Ļízen pomocí FC2.
 FM1 PrŃtokomīr (obrázky 11, 12, 18, 19)
 ---pagebreak--- L 375/170 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 Plynomīr nebo jiný pĻístroj k mīĻení prŃtoku Ļedicího vzduchu. FM1 je volitelný, jestliže je
 tlakový ventilátor PB kalibrován k mīĻení prŃtoku.
 FM2 PrŃtokomīr (obrázek 19)
 Plynomīr nebo jiný pĻístroj k mīĻení prŃtoku zĻedīného výfukového plynu. FM2 je
 volitelný, jestliže je sací ventilátor SB kalibrován k mīĻení prŃtoku.
 PB Tlakový ventilátor (obrázky 11, 12, 13, 14, 15, 16, 19)
 K Ļízení prŃtoku Ļedicího vzduchu


text:
mŃže být PB pĻipojen k regulátorŃm prŃtoku FC1 nebo
 FC2. PB se nepožaduje, jestliže se použije škrticí klapka. PB se mŃže použít k mīĻení
 prŃtoku Ļedicího vzduchu, jestliže je kalibrován.
 SB Sací ventilátor (obrázky 11, 12, 13, 16, 17, 19)
 Pouze pro systémy s odbīrem dílĝího vzorku. SB se mŃže použít k mīĻení prŃtoku
 zĻedīného výfukového plynu, jestliže je kalibrován.
 DAF Filtr Ļedicího vzduchu (obrázky 11 až 19)
 Pro vylouĝení uhlovodíkŃ z pozadí se doporuĝuje, aby Ļedicí vzduch byl filtrován a prošel
 aktivním uhlím. Na žádost výrobce motoru se odebere vzorek Ļedicího vzduchu podle
 osvīdĝené technické praxe, aby se urĝily hladiny ĝástic v pozadí, které se pak mohou
 odeĝíst od hodnot zmīĻených ve zĻedīném výfukovém plynu.
 DT ĺedicí tunel (obrázky 11 až 19)
 ĺedicí tunel:
 – musí mít dostateĝnou délku, aby se výfukové plyny a Ļedicí vzduch úplnī promísily za
 podmínek turbulentního toku;
 – musí být vyroben z nerezavījící oceli a mít:
 ¢ pomīr tloušŁky stīny k prŃmīru nejvýše 0,025 u Ļedicích tunelŃ s vnitĻním
 prŃmīrem vītším než 75 mm;
 ¢ jmenovitou tloušŁku stīny nejménī 1,5 mm u Ļedicích tunelŃ s vnitĻním prŃmīrem
 nejvýše 75 mm;
 – musí mít prŃmīr nejménī 75 mm u systému s odbīrem dílĝího vzorku;
 – doporuĝuje se, aby mīl prŃmīr nejménī 25 mm u systému odbīru celkového vzorku;
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/171
 – mŃže být vyhĻíván na teplotu stīny nepĻekraĝující 325 K (52 °C) pĻímým ohĻevem
 nebo pĻedehĻátím Ļedicího vzduchu za pĻedpokladu, že teplota vzduchu nepĻekroĝí 325
 K (52 °C) pĻed vstupem výfukového plynu do Ļedicího tunelu;
 – mŃže být izolovaný.
 Výfukový plyn motoru musí být dŃkladnī promíchán s Ļedicím vzduchem. U systémŃ
 s odbīrem dílĝího vzorku se kvalita promísení ovīĻí po uvedení do provozu prostĻednictvím
 profilu CO2 tunelu s motorem v chodu (pĻi alespoĵ ĝtyĻech rovnomīrnī rozložených
 mīĻicích bodech). Jestliže je to nutné, mohou se použít mísicí clony.
 Poznámka: Jestliže je teplota okolí v blízkosti Ļedicího tunelu (DT) nižší než 293 K (20
 °C), je tĻeba dbát na to, aby nedocházelo ke ztrátám ĝástic na chladných stīnách
 Ļedicího tunelu. Proto se doporuĝuje vyhĻívání a/nebo izolace tunelu v mezích
 uvedených výše.
 PĻi vysokých zatíženích motoru se mŃže tunel chladit neagresivními prostĻedky, jako je
 obīhový ventilátor, tak dlouho, dokud teplota chladicího média neklesne pod 293 K (20
 °C).
 HE Výmīník tepla (obrázky 16, 17)
 Výmīník tepla musí mít dostateĝnou kapacitu, aby udržoval na vstupu sacího ĝerpadla SB
 teplotu v mezích ±11 K od stĻední pracovní teploty pozorované v prŃbīhu zkoušky.
 2.3 Systém s Ļedīním plného toku
 Na obrázku 20 je popsán Ļedicí systém založený na Ļedīní celého toku výfukového plynu a
 používající princip CVS (odbīr vzorkŃ s konstantním objemem). Musí se mīĻit celkový
 objem smīsi výfukového plynu a Ļedicího vzduchu. Je možno používat buĦ systém PDP,
 nebo systém CFV.
 K následnému jímání ĝástic prochází vzorek zĻedīného výfukového plynu do systému pro
 odbīr vzorku ĝástic (bod 2.4, obrázky 21 a 22). Jestliže se tak dīje pĻímo, oznaĝuje se to
 jako jednoduché Ļedīní. Jestliže se vzorek Ļedí ještī jednou v sekundárním Ļedicím tunelu,


text:
oznaĝuje se to jako dvojité Ļedīní. Tato metoda je užiteĝná, jestliže jednoduchým Ļedīním
 nemŃže být dodržena požadovaná teplota na vstupu filtru. Aĝkoli je systém s dvojitým
 Ļedīním zĝásti Ļedicím systémem je popsán v odstavci 2.4 a na obrázku 22 jako modifikace
 systému pro odbīr vzorku ĝástic, protože má vītšinu ĝástí shodnou s typickým systémem
 pro odbīr vzorku ĝástic.
 ---pagebreak--- L 375/172 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 k filtru pozadí
 DAF HE volitelné
 PSP
 vzduch
 PTT
 výfukový EP volitelné
 plyn viz obrázek 21
 k systému k odbīru vzorku ĝástic PDP
 nebo k DDS viz obrázek
 CFV
 FC3
 je-li použit EFC
 odvzd.
 odvzdušnīní
 FC3
 Obrázek 20 – Systém s Ļedīním plného toku
 Celkové množství surového výfukového plynu se smísí v Ļedicím tunelu DT s Ļedicím
 vzduchem. PrŃtok zĻedīného výfukového plynu se mīĻí buĦ objemovým dávkovacím
 ĝerpadlem PDP, nebo Venturiho clonou s kritickým prŃtokem CFV. Výmīník tepla HE
 nebo elektronická kompenzace prŃtoku EFC se mohou použít k proporcionálnímu odbīru
 vzorku ĝástic a k urĝení prŃtoku. Protože se urĝení hmotnosti ĝástic zakládá na prŃtoku
 celkového toku zĻedīného výfukového plynu, nepožaduje se výpoĝet Ļedicího pomīru.
 2.3.1 Popis ĝástí na obrázku 20
 EP Výfuková trubka
 Délka výfukového potrubí od výstupu ze sbīrného potrubí motoru, výstupu turbodmychadla
 nebo ze zaĻízení k následnému zpracování výfukových plynŃ k Ļedicímu tunelu nesmí
 pĻekroĝit 10 m. Jestliže délka výfukové trubky za sbīrným potrubím motoru, výstupem
 turbodmychadla nebo za zaĻízením k následnému zpracování výfukových plynŃ pĻekraĝuje
 4 m, musí být celá ĝást potrubí pĻekraĝující 4 m izolovaná, kromī kouĻomīru v sériovém
 zapojení do potrubí, pokud je kouĻomīr instalován. Radiální tloušŁka izolace musí být
 nejménī 25 mm. Tepelná vodivost izolaĝního materiálu musí mít hodnotu nejvýše 0,1 W/m
 x K, mīĻeno pĻi 673 K. K omezení tepelné setrvaĝnosti výfukové trubky se doporuĝuje, aby
 pomīr tloušŁky stīny k prŃmīru byl nejvýše 0,015. Používání ohebných úsekŃ se musí
 omezit na pomīr délky k prŃmīru nejvýše 12.
 PDP Objemové dávkovací ĝerpadlo
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/173
 PDP mīĻí celkový prŃtok zĻedīného výfukového plynu z poĝtu otáĝek ĝerpadla a z výtlaku
 ĝerpadla. Protitlak výfukového systému se nesmí umīle snižovat ĝerpadlem PDP nebo
 systémem vpouštīní Ļedicího vzduchu. Statický protitlak ve výfuku mīĻený systémem PDP
 v ĝinnosti se musí udržovat v rozmezí ±1,5 kPa od statického tlaku, který byl zmīĻen pĻi
 identických otáĝkách a zatížení motoru bez pĻipojení k systému PDP. Teplota smīsi plynu
 mīĻená bezprostĻednī pĻed PDP musí zŃstat v rozmezí ±6 K od stĻední provozní teploty
 zjištīné v prŃbīhu zkoušky, nepoužije-li se žádná kompenzace prŃtoku. Kompenzaci
 prŃtoku je možno použít jen tehdy, jestliže teplota na vstupu PDP nepĻekraĝuje 323 K (50
 °C)
 CFV Venturiho trubice s kritickým prŃtokem
 CFV mīĻí celkový prŃtok zĻedīného výfukového plynu udržováním prŃtoku na
 podmínkách nasycení (kritický prŃtok). Statický protitlak ve výfuku mīĻený systémem CFV
 v ĝinnosti se musí udržovat v rozmezí ±1,5 kPa od statického tlaku, který byl zmīĻen pĻi
 identických otáĝkách a zatížení motoru bez pĻipojení k systému CFV. Teplota smīsi plynu
 mīĻená bezprostĻednī pĻed CFV musí zŃstat v rozmezí ±11 K od stĻední provozní teploty
 zjištīné


text:
v prŃbīhu zkoušky, když se nepoužije žádná kompenzace prŃtoku.
 HE Výmīník tepla (volitelný, jestliže se použije EFC)
 Výmīník tepla musí mít dostateĝnou kapacitu, aby udržoval teplotu ve výše uvedených
 mezních hodnotách.
 EFC Elektronická kompenzace prŃtoku (volitelná, jestliže se použije HE)
 Jestliže se teplota na vstupu buĦ do PDF, nebo do CFV neudržuje ve výše uvedených
 mezních hodnotách, požaduje se ke kontinuálnímu mīĻení prŃtoku a k Ļízení
 proporcionálního odbīru vzorku v systému pro odbīr ĝástic systém kompenzace prŃtoku.
 K tomu úĝelu se použijí signály kontinuálnī mīĻeného prŃtoku, aby se odpovídajícím
 zpŃsobem korigoval prŃtok vzorku filtry ĝástic systému pro odbīr vzorku ĝástic (viz bod
 2.4, obrázky 21, 22).
 DT ĺedicí tunel
 ĺedicí tunel:
 – musí mít dostateĝnī malý prŃmīr, aby vytváĻel turbulentní prŃtok (Reynoldsovo ĝíslo
 vītší než 4000), a musí být dostateĝnī dlouhý, aby se výfukové plyny a Ļedicí vzduch
 úplnī promísily; mŃže se použít smīšovací clona;
 – musí mít u systému s jednoduchým Ļedīním prŃmīr nejménī 460 mm;
 – musí mít u systému s dvojím Ļedīním prŃmīr nejménī 210 mm;
 – mŃže být izolován.
 ---pagebreak--- L 375/174 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 Výfukové plyny motoru musí být v bodī, v kterém vstupují do Ļedicího tunelu,
 usmīrĵovány do smīru toku a musí být dŃkladnī promíseny.
 Používá-li se jednoduché Ļedīní, vede se do systému pro odbīr vzorku ĝástic vzorek
 z Ļedicího tunelu (bod 2.4, obrázek 21). Kapacita prŃtoku systémy PDP a CFV musí
 dostaĝovat k tomu, aby se teplota zĻedīného výfukového plynu bezprostĻednī pĻed
 primárním filtrem ĝástic udržovala na hodnotī nejvýše 325 K (52 °C).
 Používá-li se dvojité Ļedīní, vede se vzorek z Ļedicího tunelu do sekundárního Ļedicího
 tunelu, kde se dále Ļedí, a pak prochází filtry pro odbīr vzorku (bod 2.4, obrázek 22).
 Kapacita prŃtoku systémy PDP nebo CFV musí dostaĝovat k tomu, aby v oblasti odbīru
 vzorku byla udržována teplota proudu zĻedīného výfukového plynu v DT na hodnotī
 nejvýše 464 K (191 °C). Sekundární Ļedicí systém musí dodávat dostatek Ļedicího vzduchu
 k udržování proudu dvojitī Ļedīného výfukového plynu bezprostĻednī pĻed primárním
 filtrem ĝástic na teplotī nejvýše 325 K (52 °C).
 DAF Filtr Ļedicího vzduchu
 Doporuĝuje se, aby Ļedicí vzduch byl filtrován a procházel aktivním uhlím, aby se vylouĝily
 uhlovodíky z pozadí. Na žádost výrobce motoru se odebere podle osvīdĝené technické
 praxe vzorek Ļedicího vzduchu k urĝení obsahu ĝástic v pozadí, který se pak mŃže odeĝíst
 od hodnot zmīĻených ve zĻedīném výfukovém plynu.
 PSP Odbīrná sonda vzorku ĝástic
 Sonda je hlavní ĝástí PTT a:
 / musí smīĻovat proti proudu a být instalována v bodī, kde Ļedicí vzduch a výfukový
 plyn jsou dobĻe promíseny, tj. v ose Ļedicího tunelu, ve vzdálenosti pĻibližnī 10
 prŃmīrŃ tunelu po proudu od bodu, kde výfukový plyn vstupuje do Ļedicího tunelu;
 / musí mít vnitĻní prŃmīr nejménī 12 mm;
 / mŃže být vyhĻívána na teplotu stīny nepĻekraĝující 325 K (52 °C) pĻímým ohĻevem
 nebo pĻedehĻátím Ļedicího vzduchu za pĻedpokladu, že teplota vzduchu pĻed vstupem
 výfukového plynu do Ļedicího tunelu nepĻekraĝuje 325 K (52 °C);
 / mŃže být izolována.
 2.4 Systém pro odbīr vzorku ĝástic
 Systém pro odbīr


text:
vzorku ĝástic je potĻebný ke sbīru ĝástic na filtru ĝástic. U systému
 s Ļedīním ĝásti toku a s odbīrem celkového vzorku, pĻi kterém prochází celý vzorek
 zĻedīného výfukového plynu filtry, tvoĻí Ļedicí systém (bod 2.2, obrázky 14, 18) a odbīrný
 systém obvykle integrální celek. U systému s Ļedīním ĝásti toku a s odbīrem dílĝího vzorku
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/175
 nebo systému s Ļedīním plného toku, pĻi kterém prochází filtry jen ĝást zĻedīného
 výfukového plynu, tvoĻí Ļedicí systém (bod 2.2, obrázky 11, 12, 13, 15, 16, 17, 19; bod 2.3,
 obrázek 20) a odbīrný systém obvykle oddīlené celky.
 V tomto pĻedpisu se pokládá systém s dvojitým Ļedīním (obrázek 22) u systému s Ļedīním
 plného toku za specifickou modifikaci typického systému pro odbīr vzorku ĝástic podle
 obrázku 21. Systém s dvojitým Ļedīním obsahuje všechny podstatné ĝásti systému pro
 odbīr vzorku ĝástic, jako jsou držáky filtrŃ a odbīrné ĝerpadlo, a kromī toho nīkteré
 vlastnosti týkající se Ļedīní, jako je dodávka Ļedicího vzduchu a sekundární Ļedicí tunel.
 Aby se pĻedešlo jakémukoli ovlivĵování regulaĝního okruhu, doporuĝuje se, aby odbīrné
 ĝerpadlo bylo v chodu po celou dobu postupu zkoušky. U metody jediného filtru se musí
 používat systém s obtokem, aby vzorek procházel odbīrnými filtry v požadovaných ĝasech.
 Rušivý vliv pĻepínacího postupu na regulaĝní okruhy se musí minimalizovat.
 PTT z Ļedicího tunelu DT
 viz obrázky 11 až 20
 BV
 FH
 P
 FC3 volitelnī
 z EGA
 nebo
 z PDP
 FM3 nebo
 z CFV
 nebo
 z GFUEL
 Obrázek 21 – Systém pro odbīr vzorku ĝástic
 Vzorek zĻedīného výfukového plynu se odebírá odbīrným ĝerpadlem P z Ļedicího tunelu
 DT systému s Ļedīním dílĝího toku nebo systému s Ļedīním plného toku odbīrnou sondou
 ĝástic PSP a pĻenosovou trubkou ĝástic PTT. Vzorek prochází držákem (držáky) filtrŃ FH,
 v nichž jsou filtry k odbīru vzorku ĝástic. PrŃtok vzorku je Ļízen regulátorem prŃtoku FC3.
 Jestliže se použije elektronická kompenzace EFC (viz obrázek 20), použije se prŃtok
 zĻedīného výfukového plynu jako Ļídicí signál pro FC3.
 ---pagebreak--- L 375/176 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 FM4 DP FH P FM3
 SDT odvzduš.
 BV
 PTT FC3
 z Ļedicího BV volitelné
 tunelu DT, PDP
 viz obrázek 20 nebo
 CFV
 Obrázek 22 – Systém s dvojitým Ļedīním (jen u systémŃ s plným tokem)
 Vzorek zĻedīného výfukového plynu se vede z Ļedicího tunelu DT systému s Ļedīním
 plného toku odbīrnou sondou ĝástic PSP a pĻenosovou trubkou ĝástic PTT do sekundárního
 Ļedicího tunelu SDT, kde se ještī jednou Ļedí. Vzorek pak prochází držákem (držáky) filtrŃ
 FH, v nichž jsou filtry k odbīru vzorku ĝástic. PrŃtok Ļedicího vzduchu je obvykle
 konstantní, kdežto prŃtok vzorku je Ļízen regulátorem prŃtoku FC3. Jestliže se použije
 elektronická kompenzace EFC (viz obrázek 20), použije se celkový prŃtok zĻedīného
 výfukového plynu jako Ļídicí signál pro FC3.
 2.4.1 Popis ĝástí na obrázcích 21 a 22
 PTT PĻenosová trubka ĝástic (obrázky 21, 22)
 Délka pĻenosové trubky ĝástic nesmí pĻekraĝovat 1 020 mm a musí být co nejkratší. Do
 délky se v urĝitých pĻípadech (tj. u systémŃ s Ļedīním dílĝího toku a s odbīrem dílĝího
 vzorku


text:
a u systémŃ s Ļedīním plného toku) musí zapoĝítat délka odbīrných sond (SP, ISP,
 PSP, viz odstavce 2.2 a 2.3).
 Tyto rozmīry platí pro:
 / systém s Ļedīním ĝásti toku a s odbīrem dílĝího vzorku a pro systém plného toku
 s jednoduchým Ļedīním od vstupu sondy (SP, ISP, PSP) k držáku filtru;
 / systém s Ļedīním ĝásti toku a s odbīrem celkového vzorku od konce Ļedicího tunelu
 k držáku filtru;
 / systém plného toku s dvojitým Ļedīním od vstupu sondy (PSP) k sekundárnímu
 Ļedicímu tunelu.
 PĻenosová trubka:
 / mŃže být vyhĻívána na teplotu stīny nejvýše 325 K (52 °C) pĻímým ohĻevem
 nebo pĻedehĻátím Ļedicího vzduchu za pĻedpokladu, že teplota vzduchu pĻed
 vstupem výfukového plynu do Ļedicího tunelu nepĻekroĝí teplotu 325 K (52
 °C);
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/177
 / mŃže být izolována.
 SDT Sekundární Ļedicí tunel (obrázek 22)
 Sekundární Ļedicí tunel by mīl mít prŃmīr nejménī 75 mm a mīl by mít dostateĝnou délku,
 aby v nīm dvojitī zĻedīný vzorek setrval nejménī 0,25 s. Držák primárního filtru FH musí
 být umístīn ve vzdálenosti nejvýše 300 mm od výstupu z SDT.
 Sekundární Ļedicí tunel:
 / mŃže být vyhĻíván na teplotu stīny nejvýše 325 K (52 °C) pĻímým ohĻevem nebo
 pĻedehĻátím Ļedicího vzduchu za pĻedpokladu, že teplota vzduchu pĻed vstupem
 výfukového plynu do Ļedicího tunelu nepĻekroĝí 325 K (52 °C);
 / mŃže být izolován.
 FH Držák (držáky) filtru (obrázky 21, 22)
 Pro primární a koncový filtr se mŃže použít jediné pouzdro filtru nebo oddīlená pouzdra
 filtru. Musí být splnīny požadavky uvedené v odstavci 4.1.3 dodatku 4 pĻílohy 4.
 Držák (držáky) filtru:
 / mŃže být vyhĻíván na teplotu stīny nejvýše 325 K (52 °C) pĻímým ohĻevem nebo
 pĻedehĻátím Ļedicího vzduchu za pĻedpokladu, že teplota vzduchu pĻed vstupem
 výfukového plynu do Ļedicího tunelu nepĻekroĝí teplotu 325 K (52 °C);
 / mŃže být izolován.
 P Odbīrné ĝerpadlo (obrázky 21, 22)
 Jestliže se nepoužije korekce prŃtoku regulátorem FC3, musí být odbīrné ĝerpadlo vzorku
 ĝástic umístīno v dostateĝné vzdálenosti od tunelu, aby se teplota vstupujícího plynu
 udržovala konstantní (±3 K).
 DP Ĝerpadlo Ļedicího vzduchu (obrázek 22)
 Ĝerpadlo Ļedicího vzduchu musí být umístīno tak, aby pĻivádīný sekundární Ļedicí vzduch
 mīl teplotu 298 K ±5 K (25 °C ±5 °C), jestliže Ļedicí vzduch není pĻedehĻíván.
 FC3 Regulátor prŃtoku (obrázky 21, 22)
 Jestliže není dostupný žádný jiný prostĻedek, musí se pro kompenzaci kolísání teploty a
 protitlaku toku vzorku ĝástic v prŃbīhu cesty tohoto vzorku použít regulátor prŃtoku.
 Regulátor prŃtoku se požaduje v pĻípadī použití elektronické kompenzace prŃtoku EFC
 (viz obrázek 20).
 ---pagebreak--- L 375/178 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 FM3 PrŃtokomīr (obrázky 21, 22)
 Jestliže není použita korekce prŃtoku regulátorem FC3, musí být plynomīr nebo zaĻízení
 k mīĻení prŃtoku umístīno v dostateĝné vzdálenosti od odbīrného ĝerpadla P, aby se
 teplota vstupujícího vzduchu udržovala konstantní (±3 K).
 FM4 PrŃtokomīr (obrázek 22)
 Plynomīr nebo zaĻízení k mīĻení prŃtoku Ļedicího vzduchu musí být umístīny tak, aby
 teplota vstupujícího vzduchu zŃstávala na 298 K ±5 K (25 °C ±5 °C).
 BV Kulový ventil (volitelný)
 Kulový ventil nesmí mít vnitĻní


text:
prŃmīr menší, než je vnitĻní prŃmīr pĻenosové trubky
 ĝástic PTT, a musí mít dobu pĻepínání kratší než 0,5 s.
 Poznámka: Jestliže je teplota okolí v blízkosti PSP, PTT, SDT a FH nižší než 293 K (20
 °C), je tĻeba uĝinit opatĻení, aby nedocházelo ke ztrátám ĝástic na chladných
 stīnách tīchto ĝástí. Proto se u tīchto ĝástí doporuĝuje vyhĻívání a/nebo
 izolování v mezích uvedených v pĻíslušných popisech. Také se doporuĝuje, aby
 teplota na vstupní ĝásti filtru v prŃbīhu odbīru vzorku byla nejménī 293 K (20
 °C).
 PĻi vysokých zatíženích motoru mohou být výše uvedené ĝásti chlazeny neagresivními
 prostĻedky, jako je obīhový ventilátor, dokud není teplota chladicího média nižší než 293 K
 (20 °C).
 3. URĜENÍ OPACITY KOUĺE
 3.1 Úvod
 V odstavcích 3.2 a 3.3 a na obrázcích 23 a 24 jsou podrobné popisy doporuĝených systémŃ
 opacimetrŃ. Protože rŃzná uspoĻádání mohou dávat rovnocenné výsledky, nepožaduje se
 pĻesná shoda s obrázky 23 a 24. K získávání dalších informací a ke koordinaci funkcí ĝástí
 systému se mohou použít doplĵkové ĝásti, jako jsou pĻístroje, ventily, solenoidy, ĝerpadla a
 spínaĝe. Jiné ĝásti, které nejsou potĻebné k udržování pĻesnosti v nīkterých systémech, se
 mohou vylouĝit, jestliže je jejich vylouĝení podloženo odborným technickým osvīdĝením.
 MīĻení je založeno na principu, že svītlo prochází specifickou vzdálenost v mīĻeném kouĻi
 a podíl svītla, který dopadne na snímaĝ, slouží k vyhodnocení opacitních vlastností kouĻe.
 MīĻení kouĻe závisí na konstrukci pĻístroje a mŃže se provést ve výfukové trubce
 (plnoprŃtoĝný opacimetr zapojený sériovī), na konci výfukové trubky (koncový
 plnoprŃtoĝný opacimetr) nebo odbīrem vzorku z výfukové trubky (opacimetr s dílĝím
 tokem). K urĝení koeficientu absorpce svītla ze signálu opacity musí výrobce pĻístroje udat
 délku optické dráhy.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/179
 3.2 PlnoprŃtoĝný opacimetr
 Mohou se použít dva základní druhy plnoprŃtoĝných opacimetrŃ (obrázek 23).
 Opacimetrem zapojeným sériovī se mīĻí opacita plného toku výfukového plynu ve
 výfukové trubce. U tohoto druhu opacimetru je efektivní délka optické dráhy funkcí
 konstrukce opacimetru.
 Koncovým opacimetrem se mīĻí opacita plného toku výfukového plynu pĻi jeho výstupu
 z výfukové trubky. U tohoto druhu opacimetru je efektivní délka optické dráhy funkcí
 konstrukce výfukové trubky a vzdáleností mezi koncem výfukové trubky a opacimetrem.
 T1 (volitelný)
 LS LD
 OPL
 CL CL
 EP
 Obrázek 23 – PlnoprŃtoĝný opacimetr
 3.2.1 Popis ĝástí na obrázku 23
 EP Výfuková trubka
 U opacimetru zapojeného sériovī se prŃmīr výfukové trubky nesmí mīnit ve vzdálenosti
 rovné trojnásobku prŃmīru výfukové trubky pĻed oblastí mīĻení a za ní. Jestliže je prŃmīr
 mīĻicí oblasti vītší než prŃmīr výfukové trubky, doporuĝuje se trubka, která se pĻed mīĻicí
 oblastí zvolna zužuje.
 U koncového opacimetru musí mít posledních 0,6 m výfukové trubky kruhový prŃĻez a
 nesmí obsahovat kolena a ohyby. Konec výfukové trubky musí být uĻíznut kolmo k její ose.
 Opacimetr se musí instalovat do osy proudu výfukového plynu ve vzdálenosti 25 5 mm od
 ---pagebreak--- L 375/180 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 konce výfukové trubky.
 OPL Délka optické dráhy
 Délka kouĻem zaclonīné optické dráhy mezi svītelným zdrojem opacimetru a snímaĝem,
 korigovaná podle potĻeby na nestejnomīrnost pŃsobenou gradienty hustoty a okrajovými
 úĝinky.


text:
Délku optické dráhy musí sdīlit výrobce pĻístroje, pĻiĝemž je tĻeba dbát na všechna
 opatĻení proti usazování sazí (napĻ. proplachování vzduchem). Jestliže délka optické dráhy
 není známa, musí se urĝit podle odstavce 11.6.5 normy ISO IDS 11614. Ke správnému
 urĝení délky optické dráhy se požaduje rychlost výfukového plynu nejménī 20 m/s.
 LS Svītelný zdroj
 Svītelným zdrojem musí být žárovka s teplotou barvy v rozsahu od 2 800 do 3 250 K nebo
 dioda vyzaĻující zelené svītlo (LED) se spektrálním vrcholem mezi 550 a 570 nm. Svītelný
 zdroj musí být chránīn proti usazování sazí prostĻedky, které neovlivĵují délku optické
 dráhy více, než jsou meze specifikované výrobcem.
 LD Detektor svītla
 Detektorem musí být fotobuĵka nebo fotodioda (v pĻípadī potĻeby s filtrem). Je-li
 svītelným zdrojem žárovka, musí mít snímaĝ vrchol spektrální odezvy podobný fototopické
 kĻivce lidského oka (maximální odezvu) v rozsahu od 550 do 570 nm a ménī než 4 %
 uvedené maximální odezvy pod 430 nm a nad 680 nm. Detektor svītla musí být chránīn
 proti usazování sazí prostĻedky, které neovlivĵují délku optické dráhy více, než jsou meze
 stanovené výrobcem.
 CL Kolimaĝní ĝoĝky
 VyzáĻené svītlo se kolimuje do svazku o prŃmīru nejvýše 30 mm. Paprsky svītelného
 svazku musí být rovnobīžné v mezích 3° od optické osy.
 T1 Snímaĝ teploty (volitelný)
 Teplota výfukového plynu se mŃže monitorovat v prŃbīhu zkoušky.
 3.3 Opacimetr s dílĝím tokem
 U opacimetru s dílĝím tokem (obrázek 24) se odebírá reprezentativní vzorek výfukového
 plynu z výfukové trubky a prochází pĻenosovým vedením do mīĻicí komory. U tohoto
 druhu opacimetru je efektivní délka optické dráhy funkcí konstrukce opacimetru. Ĝasy
 odezvy, které jsou uvedeny v následujícím bodī, platí pro nejmenší prŃtok opacimetrem
 uvedený výrobcem pĻístroje.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/181
 Výf. plyn
 SP
 EP TT
 FM
 LD T1 LS
 OPL
 CL
 CL
 MC
 P (volitelné)
 Obrázek 24 – Opacimetr s dílĝím tokem
 3.3.1 Popis ĝástí na obrázku 24
 EP Výfuková trubka
 Výfukovou trubkou musí být trubka pĻímá od vstupu sondy v délce nejménī 6 prŃmīrŃ
 trubky proti smīru proudīní a 3 prŃmīrŃ trubky ve smīru proudīní.
 SP Odbīrná sonda
 Odbīrnou sondou musí být otevĻená trubka smīĻující proti proudu plynu, která je
 instalována pĻibližnī v ose výfukové trubky. Její vzdálenost od stīny výfukové trubky musí
 být nejménī 5 mm. PrŃmīrem sondy musí být zajištīn odbīr reprezentativního vzorku a
 dostateĝný prŃtok opacimetrem.
 TT PĻenosová trubka
 PĻenosová trubka:
 / musí být co nejkratší a zajišŁovat na vstupu mīĻicí komory teplotu výfukového plynu
 na hodnotī 373 30 K (100 °C 30 °C);
 / musí mít teplotu stīny dostateĝnī nad rosným bodem výfukového plynu, aby se
 zabránilo kondenzaci;
 ---pagebreak--- L 375/182 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 / musí mít v celé své délce stejný prŃmīr jako odbīrná sonda;
 / musí mít pĻi minimálním prŃtoku pĻístrojem dobu odezvy urĝenou podle odstavce
 5.2.4 dodatku 4 pĻílohy 4 kratší než 0,05 s;
 / nesmí významnī ovlivĵovat maximální hodnotu kouĻe.
 FM PrŃtokomīr
 PĻístroj ke správnému urĝení prŃtoku do mīĻicí komory. Nejmenší a nejvītší prŃtok urĝí
 výrobce pĻístroje a prŃtoky musí být takové, aby byly splnīny požadavky na


text:
dobu odezvy
 TT a požadavky na délku optické dráhy. Jestliže se použije odbīrné ĝerpadlo P, mŃže být
 prŃtokomīr v jeho blízkosti.
 MC MīĻicí komora
 MīĻicí komora musí mít neodrazivý vnitĻní povrch nebo rovnocenné optické vlastnosti.
 Rozptýlené svītlo dopadající na detektor a vzniklé vnitĻními odrazy difúzními vlivy musí
 být co nejmenší.
 Tlak plynu v mīĻicí komoĻe se smí lišit od atmosférického tlaku nejvýše o 0,75 kPa. Není-li
 to z konstrukĝních dŃvodŃ možné, musí se údaje opacimetru pĻevést na atmosférický tlak.
 Teplota stīny mīĻicí komory se musí nastavit na hodnotu mezi 343 K (70 °C) a 373 K (100
 °C) s dovolenou odchylkou 5 K, avšak v každém pĻípadī dostateĝnī nad rosný bod
 výfukového plynu, aby se zabránilo kondenzaci. MīĻicí komora musí být vybavena
 vhodnými zaĻízeními k mīĻení teploty.
 OPL Délka optické dráhy
 Délka optické dráhy, kterou mezi svītelným zdrojem opacimetru a snímaĝem zacloĵuje
 kouĻ, v pĻípadī potĻeby korigovaná na nestejnomīrnost pŃsobenou gradienty hustoty a
 okrajovými úĝinky. Délku optické dráhy musí udat výrobce pĻístroje, pĻiĝemž je tĻeba dbát
 všech opatĻení proti usazování sazí (napĻ. proplachování vzduchem). Jestliže délka optické
 dráhy není známa, musí se urĝit podle odstavce 11.6.5 normy ISO IDS 11614.
 LS Svītelný zdroj
 Svītelným zdrojem musí být žárovka s teplotou barvy v rozsahu od 2 800 do 3 250 K nebo
 dioda vyzaĻující zelené svītlo (LED) se spektrálním vrcholem mezi 550 a 570 nm. Svītelný
 zdroj musí být chránīn proti usazování sazí prostĻedky, které neovlivĵují délku optické
 dráhy více, než jsou meze uvedené výrobcem.
 LD Detektor svītla
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/183
 Detektorem musí být fotobuĵka nebo fotodioda (v pĻípadī potĻeby s filtrem). Je-li
 svītelným zdrojem žárovka, musí mít snímaĝ vrchol spektrální odezvy podobný fototopické
 kĻivce lidského oka (maximální odezvu) v rozsahu od 550 do 570 nm a do ménī než 4 %
 uvedené maximální odezvy pod 430 nm a nad 680 nm. Detektor svītla musí být chránīn
 proti usazování sazí prostĻedky, které neovlivĵují délku optické dráhy více, než jsou meze
 uvedené výrobcem.
 CL Kolimaĝní ĝoĝky
 VyzáĻené svītlo se kolimuje do svazku o prŃmīru nejvýše 30 mm. Paprsky svītelného
 svazku musí být rovnobīžné v mezích 3° od optické osy.
 T1 Snímaĝ teploty
 Pro monitorování teploty výfukového plynu ve vstupu mīĻicí komory.
 P Odbīrné ĝerpadlo (volitelné)
 Pro pĻenos vzorku plynu mīĻicí komorou mŃže být použito odbīrné ĝerpadlo za mīĻicí
 komorou ve smīru proudīní.
 ---pagebreak--- L 375/184 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 PĻíloha 5
 TECHNICKÉ VLASTNOSTI REFERENĜNÍHO PALIVA PRO VZNĪTOVÉ
 MOTORY PĺEDEPSANÉHO PRO SCHVALOVACÍ ZKOUŠKY A K OVĪĺOVÁNÍ
 SHODNOSTI VÝROBY
 1. MOTOROVÁ NAFTA1
 Parametr Jednotka Mezní hodnoty2 Zkušební metoda2 ZveĻejnīno
 min. max.
 Cetanové ĝíslo3 52 54 ISO 5165 19984
 Hustota pĻi 15 °C kg/m3 833 837 ISO 3675 1995
 Destilace:
 - bod 50 % °C 245 ISO 3405 1998
 - bod 95 % °C 345 350 ISO 3405 1998
 - koneĝný bod varu °C --- 370 ISO 3405 1998
 Bod vzplanutí °C 55 --- EN 27719 1993
 Bod ucpání filtru za °C --- -5 EN 116 1981
 studena (CFPP)
 Viskozita pĻi 40 °C mm2/s 2,5 3,5 EN-ISO


text:
3104 1996
 Polycyklické % m/m 3,0 6,0 IP 391 (*) 1995
 aromatické uhlovodíky
 Obsah síry5 mg/kg --- 300 pr. EN-ISO/DIS 14596 19984
 Koroze mīdi --- 1 EN-ISO 2160 1995
 Conradsonovo % m/m --- 0,2 EN-ISO 10370
 uhlíkové reziduum (v
 10 % destilaĝním
 zbytku)
 Obsah popela % m/m --- 0,01 EN-ISO 6245 1995
 Obsah vody % m/m --- 0,05 EN-ISO 12937 1995
 Neutralizaĝní ĝíslo Mg --- 0,02 ASTM D 974-95 19984
 (ĝíslo kyselosti) KOH/g
 Oxidaĝní stabilita6 mg/ ml --- 0,025 EN-ISO 12205 1996
 1
 Pokud se požaduje výpoĝet tepelné úĝinnosti motoru nebo vozidla, mŃže se výhĻevnost
 paliva vypoĝítat takto:
 Specifická energie (výhĻevnost) (netto) MJ/kg = (46,423 – 8,792 d2 + 3,170 d) (1 – (x + y +
 s)) + 9,420 s – 2,499 x
 kde:
 d = hustota pĻi 15 °C
 x = hmotnostní podíl vody (%/100)
 y = hmotnostní podíl popela (%/100)
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/185
 s = hmotnostní podíl síry (%/100).
 2
 Hodnoty uvedené ve specifikaci jsou „skuteĝné hodnoty“. PĻi stanovení jejich mezních
 hodnot byla použita norma ISO 4259 „Ropné výrobky – stanovení a použití pĻesných údajŃ
 ve vztahu ke zkušebním metodám“ a pĻi urĝení minimální hodnoty byl vzat v úvahu
 nejmenší rozdíl 2R nad nulou; pĻi urĝení maximální a minimální hodnoty je minimální
 rozdíl 4R (R je reprodukovatelnost). Nehledī na toto opatĻení, které je nezbytné ze
 statistických dŃvodŃ, by se mīl výrobce paliva snažit o dosažení hodnoty nula, je-li
 stanovena maximální hodnota 2R, a o dosažení stĻední hodnoty, je-li udána maximální a
 minimální mezní hodnota. Je-li tĻeba objasnit otázku, zda palivo splĵuje požadavky
 specifikace, platí podmínky normy ISO 4259.
 3
 Uvedený rozsah cetanového ĝísla není ve shodī s požadavkem minimálního rozsahu 4R.
 Avšak v pĻípadech sporu mezi dodavatelem a uživatelem paliva se mohou k rozhodnutí
 takových sporŃ použít podmínky normy ISO 4259 za pĻedpokladu, že místo jediného
 mīĻení se vykonají opakovaná mīĻení v poĝtu dostateĝném k dosažení nutné pĻesnosti.
 4
 Mīsíc zveĻejnīní bude doplnīn v dohledné dobī.
 5
 Skuteĝný obsah síry v palivu použitém ke zkoušce se uvede v protokolu. Kromī toho musí
 maximální obsah síry v referenĝním palivu použitém ke schválení typu vozidla nebo
 motoru podle mezních hodnot uvedených v Ļádku B tabulky v odstavci 5.2.1 tohoto
 pĻedpisu být 50 ppm.
 6
 I když se kontroluje stálost vŃĝi oxidaci, je pravdīpodobné, že skladovatelnost je omezená.
 Je tĻeba si vyžádat od dodavatele pokyny o podmínkách skladování a životnosti.
 ---pagebreak--- L 375/186 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 2. ETHANOL PRO VZNĪTOVÉ MOTORY1
 Mezní hodnoty2
 Parametr Jednotka Zkušební metoda3
 Minimum Maximum
 Alkohol, hmotnost % m/m 92,4 - ASTM D 5501
 Alkohol jiný než ethanol % m/m - 2 ASTM D 5501
 obsažený v celkové
 hmotnosti alkoholu
 Hustota pĻi 15 °C kg/m3 795 815 ASTM D 4052
 Obsah popela % m/m 0,001 ISO 6245
 Teplota vznícení °C 10 ISO 2719
 Kyselost vypoĝtená jako % m/m - 0,0025 ISO 1388-2
 kyselina octová
 Neutralizaĝní ĝíslo (silná KOH mg/1 - 1
 kyselina)
 Barva podle stupnice - 10 ASTM D 1209
 Suché zbytky pĻi 100 °C mg/kg 15


text:
ISO 759
 Obsah vody % m/m 6,5 ISO 760
 Aldehydy vypoĝtené jako % m/m 0,0025 ISO 1388-4
 kyselina octová
 Obsah síry mg/kg - 10 ASTM D 5453
 Estery vypoĝtené jako % m/m - 0,1 ASTM D 1617
 ethylacetát
 1
 Do ethanolového paliva je možno podle pokynŃ výrobce pĻidat prostĻedek ke zlepšení
 cetanového ĝísla. Maximální povolené množství je 10 % m/m.
 2
 Hodnoty uvedené ve specifikaci jsou „skuteĝné hodnoty“. PĻi stanovení jejich mezních
 hodnot byla použita norma ISO 4259, „Ropné výrobky – stanovení a použití pĻesných údajŃ
 ve vztahu ke zkušebním metodám“ a pĻi urĝení minimální hodnoty byl vzat v úvahu
 nejmenší rozdíl 2R nad nulou; pĻi urĝení maximální a minimální hodnoty je minimální
 rozdíl 4R nad nulou (R – reprodukovatelnost). Nehledī na toto opatĻení, které je nezbytné
 pro statistické úĝely, by se mīl výrobce paliva snažit o dosažení hodnoty nula, je-li
 stanovena maximální hodnota 2R, a o dosažení stĻední hodnoty, je-li udána maximální a
 minimální mezní hodnota. Je-li tĻeba vyjasnit otázku, zda palivo splĵuje požadavky
 specifikace, použijí se podmínky normy ISO 4259.
 3
 Rovnocenné metody ISO budou pĻijaty, jakmile budou vydány pro všechny uvedené
 vlastnosti.
 __________
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/187
 PĻíloha 6
 TECHNICKÉ VLASTNOSTI REFERENĜNÍHO PALIVA NG PĺEDEPSANÉHO PRO
 SCHVALOVACÍ ZKOUŠKY A K OVĪĺOVÁNÍ SHODNOSTI VÝROBY
 Druh: ZEMNÍ PLYN (NG)
 Paliva na evropském trhu jsou k dispozici ve dvou skupinách:
 – skupina H, jejíž krajní hodnoty zahrnují referenĝní paliva GR a G23;
 – skupina L, jejíž krajní hodnoty zahrnují referenĝní paliva G23 a G25.
 Vlastnosti referenĝních paliv GR, G23 a G25 jsou shrnuty v tīchto tabulkách:
 Referenĝní palivo GR
 Vlastnosti Jednotky Základ Mezní Zkušební metoda
 hodnoty
 Min. Max
 Složení:
 Methan % mol 87 84 89
 Ethan % mol 13 11 15
 Zbytek* % mol - - 1 ISO 6974
 Obsah síry mg/m3 ** - - 10 ISO 6326-5
 *
 Inertní plyny +C2+.
 **
 Hodnota, která se urĝí pro bīžné podmínky (293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa).
 Referenĝní palivo G23
 Vlastnosti Jednotky Mezní Zkušební metoda
 hodnoty
 Základ Min. Max.
 Složení:
 Methan % mol 92,5 91,5 93,5
 Ethan* % mol - - 1 ISO 6974
 N2 % mol 7,5 6,5 8,5
 Obsah síry mg/m3 ** - - 10 ISO 6326-5
 *
 Inertní plyny (jiné než N2) +C2/C2+.
 **
 Hodnota, která se urĝí pro bīžné podmínky (293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa).
 ---pagebreak--- L 375/188 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 Referenĝní palivo G25
 Vlastnosti Jednotky Mezní Zkušební metoda
 hodnoty
 Základ Min. Max.
 Složení:
 Methan % mol 86 84 88
 Zbytek* % mol - - 1 ISO 6974
 N2 % mol 14 12 16
 Obsah síry mg/m3 ** - - 10 ISO 6326-5
 *
 Inertní plyny (jiné než N2) +C2/C2+
 **
 Hodnota, která se urĝí pro bīžné podmínky (293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa).
 _________
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/189
 PĻíloha 7
 Druh: ZKAPALNĪNÝ ROPNÝ PLYN (LPG)
 Parametr Jednotka Mezní hodnoty Mezní hodnoty Zkušební
 paliva A paliva B Metoda
 Min. Max. Min. Max.
 Oktanové ĝíslo podle 92,51 92,5 EN 589
 motorové


text:
metody pĻíloha B
 Složení:
 Obsah C3 % objem. 48 52 83 87
 Obsah C4 % objem. 48 52 13 17 ISO 7941
 Olefíny % objem. 12 14
 Zbytek po odpaĻení mg/kg 50 50 NFM 41015
 1 50 50 EN 24260
 Celkový obsah síry ppm hmot.
 Sirovodík --- žádný žádný ISO 8819
 Koroze proužku zaĻazení tĻída 1 tĻída 1 ISO 62512
 mīdi
 Voda pĻi 0 °C neomezeno neomezeno vizuální
 kontrola
 1
 Hodnota, která se urĝí pro bīžné podmínky (293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa).
 2
 Touto metodou se nemusí pĻesnī urĝit pĻítomnost korodujících látek, jestliže vzorek obsahuje
 inhibitory koroze nebo jiné chemikálie, které zmenšují korozivní pŃsobení vzorku na proužek
 mīdi. PĻidávání tīchto složek pouze za úĝelem ovlivnīní zkušební metody je proto zakázáno.
 ________
 ---pagebreak--- L 375/190 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 PĻíloha 8
 PĺÍKLAD POSTUPU VÝPOĜTU
 1. ZKOUŠKA ESC
 1.1 Plynné emise
 Údaje z mīĻení, které jsou potĻebné k výpoĝtu výsledkŃ jednotlivého režimu, jsou
 uvedeny dále. V tomto pĻíkladu byly mīĻeny CO a NOx v suchém stavu, HC ve
 vlhkém stavu. Koncentrace HC je uvedena v ekvivalentu propanu (C3) a musí se
 k získání ekvivalentu C1 násobit tĻemi. Postup výpoĝtu je pro ostatní režimy stejný.
 P Ta Ha GEXH GAIRW GFUEL HC CO NOx
 (kW) (K) (g/kg) (kg) (kg) (kg) (ppm) (ppm) (ppm)
 82,9 294,8 7,81 563,38 545,29 18,09 6,3 41,2 495
 Výpoĝet korekĝního faktoru KW,r pro pĻevedení ze suchého stavu na vlhký (bod 4.2
 dodatku 1 pĻílohy 4):
 1,969 1,608 · 7,81
 FFH = = 1,9058 a KW2 = = 0,0124
 Æ 18,09 Ö 1000 - *1,608 · 7,81+
 Ç1 - ×
 È 545,29 Ø
 Æ 18,09 Ö
 KW,r = Ç1 / 1,9058  × / 0,0124 ? 0,9239
 È 541,06 Ø
 Výpoĝet koncentrací ve vlhkém stavu:
 CO = 41,2 · 0,9239 = 38,1 ppm
 NOx = 495 · 0,9239 = 457 ppm
 Výpoĝet korekĝního faktoru vlhkosti KH,D pro NOx (bod 4.3 dodatku 1 pĻílohy 4):
 A = 0,309 · 18,09/541,06 – 0,0266 = –0,0163
 B = –0,209 · 18,09/541,06 + 0,00954 = 0,0026
 1
 K H ,D ? ? 0,9625
 1 / 0,0163 · (7,81 / 10,71) - 0,0026 · (294,8 / 298)
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/191
 Výpoĝet hmotnostních prŃtokŃ emisí (bod 4.4 dodatku 1 pĻílohy 4):
 NOx = 0,001587 · 457 · 0,9625 · 563,38 = 393,27 g/h
 CO = 0,000966 · 38,1 · 563,38 = 20,735 g/h
 HC = 0,000479 · 6,3 · 3 · 563,38 = 5,100 g/h
 Výpoĝet specifických emisí (bod 4.5 dodatku 1 pĻílohy 4):
 Následující pĻíklad výpoĝtu je uveden pro CO; postup výpoĝtu pro ostatní složky je
 stejný.
 Hmotnostní prŃtoky emisí jednotlivých režimŃ se násobí pĻíslušnými váhovými
 faktory, jak je uvedeno v odstavci 2.7.1 dodatku 1 pĻílohy 4, a k výpoĝtu stĻedního
 hmotnostního prŃtoku emisí za cyklus se seĝte:
 CO = (6,7 · 0,15) + (24,6 · 0,08) + (20,5 · 0,10) + (20,7 · 0,10) + (20,6 · 0,05) +
 + (15,0 · 0,05) + (19,7 · 0,05) + (74,5 · 0,09) + (31,5 ·


text:
0,10) + (81,9 · 0,08) +
 + (34,8 · 0,05) + (30,8 · 0,05) + (27,3 · 0,05) = 30,91 g/h
 Výkon motoru pĻi jednotlivých režimech se násobí pĻíslušnými váhovými faktory,
 jak je uvedeno v odstavci 2.7.1 dodatku 1 pĻílohy 4, a k výpoĝtu stĻedního výkonu
 za cyklus se seĝte:
 P(n) = (0,1 · 0,15) + (96,8 · 0,08) + (55,2 · 0,10) + (82,9 · 0,10) + (46,8 · 0,05) +
 + (70,1 · 0,05) + (23,0 · 0,05) +(114,3 · 0,09) + (27,0 · 0,10) + (122,0 · 0,08) +
 + (28,6 · 0,05) + (87,4 · 0,05) + (57,9 · 0,05) = 60,006 kW
 30,91
 CO ? = 0,515 g/kWh
 60,006
 Výpoĝet specifických emisí NOx v náhodnī zvoleném zkušebním odstavci (bod
 4.6.1 dodatku 1 pĻílohy 4):
 PĻedpokládá se, že v náhodnī zvoleném zkušebním bodī byly urĝeny tyto hodnoty:
 nZ = 1 600 min–1
 MZ = 495 Nm
 NOx mass,Z = 487,9 g/h (vypoĝteno podle pĻedcházejících vzorcŃ)
 P(n)Z = 83 kW
 NOx,Z = 487,9/83 = 5,878 g/kWh
 Urĝení emisní hodnoty ze zkušebního cyklu (bod 4.6.2 dodatku 1 pĻílohy 4):
 PĻedpokládají se tyto hodnoty ĝtyĻ obklopujících režimŃ zkoušky ESC:
 ---pagebreak--- L 375/192 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 nRT nSU ER ES ET EU MR MS MT MU
 1 368 1 785 5,943 5,565 5,889 4,973 515 460 681 610
 ETU = 5,889 + (4,973 – 5,889) · (1 600 – 1 368) / (1 785 – 1 368) = 5,377 g/kWh
 ERS = 5,943 + (5,565 – 5,943) · (1 600 – 1 368) / (1 785 – 1 368) = 5,732 g/kWh
 MTU = 681 + (601 – 681) · (1 600 – 1 368) / (1 785 – 1 368) = 641,3 Nm
 MRS = 515 + (460 – 515) · (1 600 – 1 368) / (1 785 – 1 368) = 484,3 Nm
 EZ = 5,732 + (5,377 – 5,732) · (495 – 484,3) / (641,3 – 484,3) = 5,708 g/kWh
 Porovnání hodnot emisí NOx (bod 4.6.3 dodatku 1 pĻílohy 4):
 NOx diff = 100 · (5,878 – 5,708) / 5,708 = 2,98 %
 1.2 Emise ĝástic
 MīĻení ĝástic se zakládá na principu odbīru ĝástic v prŃbīhu celého cyklu, avšak
 vzorek a prŃtoky (MSAM a GEDF) se urĝují v prŃbīhu jednotlivých režimŃ. Výpoĝet
 GEDF závisí na použitém systému. V následujících pĻíkladech se použije systém
 s mīĻením CO2 a metoda bilance uhlíku a systém s mīĻením prŃtoku. Když se použije
 systém s Ļedīním plného toku, mīĻí se GEDF pĻímo zaĻízením CVS.
 Výpoĝet GEDF (odstavce 5.2.3 a 5.2.4 dodatku 1 pĻílohy 4):
 PĻedpokládají se následující údaje z mīĻení režimu 4. Postup výpoĝtu je pro ostatní
 režimy stejný.
 GEXH GFUEL GDILW GTOTW CO2D CO2A
 (kg/h) (kg/h) (kg/h) (kg/h) (%) (%)
 334,02 10,76 5,4435 6,0 0,657 0,040
 a) metoda bilance uhlíku
 206,5 · 10,76
 GEDFW = = 3601,2 kg/h
 0,657 / 0,040
 b) metoda mīĻení prŃtoku
 6,0
 q= = 10,78
 (6,0 / 5,4435
 GEDFW = 334,02 · 10,78 = 3 600,7 kg/h
 Výpoĝet hmotnostního prŃtoku (bod 5.4 dodatku


text:
1 pĻílohy 4):
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/193
 PrŃtoky GEDFW jednotlivých režimŃ se násobí pĻíslušnými váhovými faktory, jak je uvedeno
 v odstavci 2.7.1 dodatku 1 pĻílohy 4, a k urĝení stĻední hodnoty GEDF za celý cyklus se seĝtou.
 Celkový prŃtok vzorku MSAM se urĝí souĝtem prŃtokŃ vzorku jednotlivých režimŃ.
 G EDFW = (3 567 · 0,15) + (3 592 · 0,08) + (3 611 · 0,10) + (3 600 · 0,10) +
 + (3 618 · 0,05) + (3 600 · 0,05) + (3 640 · 0,05) + (3 614 · 0,09) + (3 620 · 0,10) +
 + (3 601 · 0,08) + (3 639 · 0,05) + (3 582 · 0,05) + (3 635 · 0,05) = 3 604,6 kg/h
 MSAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 +
 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075 = 1,515 kg
 PĻedpokládá se hmotnost ĝástic na filtrech 2,5 mg a pak je:
 2,5 3604,6
 PTmass = · = 5,948 g/h
 1,515 1000
 Korekce pozadím (volitelná)
 PĻedpokládá se jedno mīĻení pozadí s následujícími hodnotami. Výpoĝet Ļedicího faktoru DF
 je totožný s bodem 3.1 této pĻílohy a není zde uveden.
 Md = 0,1 mg; MDIL = 1,5 kg
 Souĝet DF = [(1 – 1/119,15) · 0,15] + [(1 – 1/8,89) · 0,08] + [(1 – 1/14,75) · 0,10] + +
 [(1 – 1/10,10) · 0,10] + [(1 – 1/18,02) · 0,05] + [(1 – 1/12,33) · 0,05] +
 + [(1 – 1/32,18) · 0,05] + [(1 – 1/6,94) · 0,09] + [(1 – 1/25,19) · 0,10] +
 + [(1 – 1/6,12) · 0,08] + [(1 – 1/20,87) · 0,05] + [(1 – 1/8,77) · 0,05] +
 + [(1 – 1/12,59) · 0,05] = 0,923
 2,5 Æ 0,1 Ö 3604,6
 PTmass = / Ç · 0,923× · = 5,726 g/h
 1,515 È 1,5 Ø 1000
 Výpoĝet specifických emisí (bod 5.5 dodatku 1 pĻílohy 4):
 P(n) = (0,1 · 0,15) + (96,8 · 0,08) + (55,2 · 0,10) + (82,9 · 0,10) + (46,8 · 0,05) +
 + (70,1 · 0,05) + (23,0 · 0,05) + (114,3 · 0,09) + (27,0 · 0,10) + (122,0 · 0,08) +
 + (28,6 · 0,05) + (87,4 · 0,05) + (57,9 · 0,05) = 60,006 kW
 5,948
 PT ? = 0,099 g/kWh
 60,006
 ---pagebreak--- L 375/194 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 5,726
 s korekcí pozadím PT ? = 0,095 g/kWh
 60,006
 Výpoĝet specifického váhového faktoru (bod 5.6 dodatku 1 pĻílohy 4):
 Za pĻedpokladu výše vypoĝtených hodnot pro režim 4 je
 0,152 · 3604,6
 WFE,I = = 0,1004
 1,515 · 3600,7
 Tato hodnota je v požadovaných mezích 0,10 ±0,003.
 2. ZKOUŠKA ELR
 Protože filtrování podle Bessela je v evropském právu týkajícím se výfukových plynŃ úplnī
 novým postupem ke zjišŁování stĻedních hodnot, je dále uveden výklad Besselova filtru,
 pĻíklad vytvoĻení Besselova algoritmu a pĻíklad výpoĝtu koneĝné hodnoty kouĻe. Konstanty
 Besselova algoritmu závisejí jen na konstrukci opacimetru a ĝetnosti sbīru dat. Doporuĝuje
 se,


text:
aby výrobce opacimetru udal koneĝné konstanty Besselova filtru pro rŃzné ĝetnosti
 sbīru dat a aby zákazník používal tyto konstanty k vytvoĻení Besselova algoritmu a
 k výpoĝtu hodnot kouĻe.
 2.1 Obecné poznámky k Besselovu filtru
 Vzhledem k rušivým vlivŃm v oblasti vysokých frekvencí vykazuje kĻivka nezpracovaného
 signálu opacity obvykle velký rozptyl. Pro odstranīní tīchto rušení pĻi vysokých
 frekvencích se pro zkoušku ELR požaduje BesselŃv filtr. Vlastní BesselŃv filtr je
 rekurzivní dolní propust druhého Ļádu, která zaruĝuje nejrychlejší nárŃst signálu bez
 pĻekmitnutí.
 Za pĻedpokladu sloupce surového výfukového plynu v reálném ĝase ve výfukové trubce
 udává každý opacimetr kĻivku opacity s ĝasovým zpoždīním a rŃznī zmīĻenou. Zpoždīní a
 prŃbīh zmīĻené kĻivky opacity závisí primárnī na geometrii mīĻicí komory opacimetru,
 vĝetnī odbīrných potrubí výfukového plynu, a na ĝase potĻebném ke zpracování signálu
 v elektronice opacimetru. Hodnoty, které vyjadĻují tyto dva vlivy, se nazývají doba
 fyzikální a elektrické odezvy, které pĻedstavují individuální filtr pro každý typ opacimetru.
 Cílem použití Besselova filtru je zaruĝit jednotnou celkovou filtraĝní charakteristiku celého
 systému opacimetru, která se skládá z:
 - doby fyzikální odezvy opacimetru tp
 - doby elektrické odezvy opacimetru te
 - doby odezvy filtru použitého Besselova filtru tF
 Výsledná celková doba odezvy systému tAver se vypoĝítá ze vzorce:
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/195
 2 2 2
 tAver = t F - t p - te
 a musí být stejná pro všechny druhy opacimetrŃ, aby udávaly tutéž hodnotu kouĻe. Proto je
 tĻeba vytvoĻit BesselŃv filtr tak, aby doba odezvy filtru tF zároveĵ s dobou fyzikální odezvy
 tp a s dobou elektrické odezvy te jednotlivého opacimetru daly požadovanou celkovou dobu
 odezvy tAver. Protože tp a te jsou hodnoty dané pro každý jednotlivý opacimetr a tAver je
 definována v tomto pĻedpisu jako rovna 1,0 s, vypoĝte se tF takto:
 tF = tAver2 / tp2 / te2
 Podle definice je doba odezvy filtru tF dobou nárŃstu filtrovaného výstupního signálu mezi
 hodnotami 10 % a 90 % skokového vstupního signálu. Proto se musí vstupní frekvence
 Besselova filtru iterovat tak, aby se doba odezvy Besselova filtru pĻizpŃsobila požadované
 dobī nárŃstu.
 Signál [-]
 A.
 Step Input Signal skokový vstupní signál
 Bessel Filtered Output Signal signál filtrovaný podle Bessela
 Time [s] ĝas [s]
 Obrázek a) – KĻivky skokového vstupního signálu a filtrovaného výstupního signálu
 Na obrázku a) jsou znázornīny kĻivky skokového vstupního signálu a výstupního
 signálu filtrovaného podle Bessela a rovnīž doba odezvy Besselova filtru tF.
 VytvoĻení koneĝného algoritmu Besselova filtru je vícekrokový postup, který
 vyžaduje více iteraĝních cyklŃ. Schéma iteraĝního postupu je znázornīno v tomto
 diagramu.
 ---pagebreak--- L 375/196 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/197
 Characteristics of opacimeter charakteristiky opacimetru
 Regulation regulace
 Data aquisition system sample rate frekvence systému pro odbīr dat
 Step krok
 Required overall Bessel filter response požadovaná celková doba odezvy Besselova filtru
 time
 Design of Bessel filter algorithm vytvoĻení algoritmu Besselova filtru
 Application of Bessel filter on step input použití Besselova filtru na skokový vstup
 Calculation of iterated filter response výpoĝet iterované doby odezvy filtru
 time
 Adjustment of cut-off frequency


text:
pĻizpŃsobení mezního kmitoĝtu
 Deviation between tF and tF,iter rozdíl mezi tF a tF,iter
 Iteration iterace
 Check for iteration criteria kontrola iteraĝního kriteria
 yes, no ano, ne
 Final Bessel filter constants and koneĝné konstanty a algoritmus Besselova filtru
 algorithm
 2.2 Výpoĝet Besselova algoritmu
 V tomto pĻíkladī se vytváĻí BesselŃv algoritmus ve více krocích podle výše
 uvedeného iteraĝního postupu, který je uveden odstavci 6.1 dodatku 1 pĻílohy 4.
 Pro opacimetr a systém pro sbīr dat se pĻedpokládají tyto vlastnosti:
 - doba fyzikální odezvy tp 0,15 s,
 - doba elektrické odezvy te 0,05 s,
 - doba celkové odezvy tAver 1,00 s (podle definice v tomto pĻedpisu),
 - ĝetnost sbīru dat 150 Hz.
 Krok 1 Požadovaná doba odezvy Besselova filtru tF:
 tF = 12 / (0,15 2 - 0,05 2 ) = 0,987421 s
 Krok 2 Odhad mezní frekvence a výpoĝet Besselových konstant E, K pro první
 iteraci:
 fc = 3,1415 / (10 · 0,987421) = 0,318152 Hz
 ---pagebreak--- L 375/198 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 Țt = 1 / 150 = 0,006667 s
 Ȭ = 1 / [tg (3,1415 · 0,006667 · 0,318152)] = 150,076644
 1
 E? ? 7,07948 · 10 /5
 1 - 150,076644 · 3 · 0,618034 - 0,618034 · 150,076644 2
 K = 2 · 7,07948E – 5 · (0,618034 · 150,0766442 – 1) – 1 = 0,970783
 Z toho vychází BesselŃv algoritmus:
 Yi = Yi–1 + 7,07948E – 5 · (Si + 2 · Si–1 + Si–2 – 4 · Yi–2) + 0,970783 · (Yi–1 – Yi–
 2)
 kde Si pĻedstavuje hodnoty skokového vstupního signálu (buĦ „0“, nebo „1“) a Yi
 pĻedstavuje hodnoty filtrovaného výstupního signálu.
 Krok 3 Použití Besselova filtru na skokový vstup:
 Doba odezvy Besselova filtru tF je definována jako nárŃst doby filtrovaného
 výstupního signálu mezi hodnotami 10 % a 90 % skokového vstupního signálu. K
 urĝení ĝasŃ 10 % (t10) a 90 % (t90) výstupního signálu se musí na skokový vstup
 použít BesselŃv filtr s pomocí výše uvedených hodnot fc, E a K.
 Ĝísla indexŃ, ĝas a hodnoty skokového vstupního signálu a z nich vycházející
 hodnoty filtrovaného výstupního signálu pro první a druhou iteraci jsou uvedeny
 v tabulce B. Body, které jsou pĻilehlé k t10 a t90, jsou vyznaĝeny tuĝnými ĝíslicemi.
 V první iteraci v tabulce B se hodnota 10 % nalézá mezi ĝísly indexŃ 30 a 31 a
 hodnota 90 % se nalézá mezi ĝísly indexŃ 191 a 192. K výpoĝtu tF,iter se pĻesné
 hodnoty t10 a t90 urĝí lineární interpolací mezi pĻilehlými mīĻicími body takto:
 t10 = tlower + Țt · (0,1 – outlower) / (outupper – outlower),
 t90 = tlower + Țt · (0,9 – outlower) / (outupper – outlower)
 kde outupper a outlower jsou pĻilehlé body výstupního signálu filtrovaného podle Bessela a
 tlower je ĝas uvedený v tabulce B pro doĝasný pĻilehlý bod.
 t10 = 0,200000 + 0,006667 · (0,1 – 0,099208) / (0,104794 – 0,099208) = 0,200945 s
 t90 = 1,273333 + 0,006667 · (0,9 – 0,899147) / (0,901168 – 0,899147) = 1,276147 s
 Krok 4 Doba odezvy filtru prvního


text:
iteraĝního cyklu:
 tF,iter = 1,276147 – 0,200945 = 1,075202 s
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/199
 Krok 5 Rozdíl mezi požadovanou a získanou dobou odezvy filtru pĻi prvním iteraĝním
 cyklu:
 Ț = (1,075202 – 0,987421) / 0,987421 = 0,081641
 Krok 6 Kontrola iteraĝního kritéria
 Požaduje se |Ț| 3 0,01. Protože 0,081641 > 0,01, není splnīno iteraĝní kritérium a musí se
 zahájit další iteraĝní cyklus. Pro tento iteraĝní cyklus se vypoĝte nová mezní frekvence z fc
 a Ț takto:
 fc,new = 0,318152 · (1 + 0,081641) = 0,344126 Hz
 Tento nový mezní kmitoĝet se použije v druhém iteraĝním cyklu, který znovu zaĝíná
 druhým krokem. Iterace se musí opakovat, dokud nejsou splnīna iteraĝní kritéria. Výsledné
 hodnoty první a druhé iterace jsou shrnuty v tabulce A.
 ---pagebreak--- L 375/200 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 Parametr 1. iterace 2. iterace
 fc (Hz) 0,318152 0,344126
 -5
 E (–) 7,07948 x 10 8,272777 x 10-5
 K (–) 0,970783 0,968410
 T10 (s) 0,200945 0,185523
 T90 (s) 1,276147 1,179562
 tF,iter (s) 1,075202 0,994039
 Ț (–) 0,081641 0,006657
 fc,new (Hz) 0,344126 0,346417
 Tabulka A – Hodnoty první a druhé iterace
 Krok 7 Koneĝný BesselŃv algoritmus:
 Jakmile je splnīno iteraĝní kritérium, vypoĝtou se koneĝné konstanty Besselova filtru a
 koneĝný BesselŃv algoritmus podle kroku 2. V tomto pĻíkladī bylo splnīno iteraĝní
 kritérium po druhé iteraci (Ț = 0,006657 3 0,01). Koneĝný algoritmus se pak použije
 k urĝení stĻedních hodnot kouĻe (viz bod 2.3).
 YI = Yi–1 + 8,272777 E – 5 · (Si + 2 · Si–1 + Si–2 – 4 · Yi–2) + 0,968410 · (Yi–1 – Yi–2)
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/201
 Index I Ĝas Skokový Filtrovaný výstupní signál
 vstupní signál Yi
 Si [–]
 [–] [s] [–] 1. iterace 2. iterace
 –2 –0,013333 0 0,000000 0,000000
 –1 –0,006667 0 0,000000 0,000000
 0 0,000000 1 0,000071 0,000083
 1 0,006667 1 0,000352 0,000411
 2 0,013333 1 0,000908 0,001060
 3 0,020000 1 0,001731 0,002019
 4 0,026667 1 0,002813 0,003278
 5 0,033333 1 0,004145 0,004828
 ~ ~ ~ ~ ~
 24 0,160000 1 0,067877 0,077876
 25 0,166667 1 0,072816 0,083476
 26 0,173333 1 0,077874 0,089205
 27 0,180000 1 0,083047 0,095056
 28 0,186667 1 0,088331 0,101024
 29 0,193333 1 0,093719 0,107102
 30 0,200000 1 0,099208 0,113286
 31 0,206667 1 0,104794 0,119570
 32 0,213333 1 0,110471 0,125949
 33 0,220000 1 0,116236 0,132418
 34 0,226667 1 0,122085 0,138972
 35 0,233333 1 0,128013 0,145605
 36 0,240000 1 0,134016 0,152314
 37 0,246667 1 0,140091 0,159094
 ~ ~ ~ ~ ~
 175 1,166667 1 0,862416 0,895701
 176 1,173333 1 0,864968 0,897941
 177 1,180000 1 0,867484 0,900145
 178 1,186667 1 0,869964 0,902312
 179 1,193333 1 0,872410 0,904445
 180 1,200000 1 0,874821 0,906542
 181 1,206667 1 0,877197 0,908605
 182 1,213333 1 0,879540 0,910633
 183 1,220000 1 0,881849 0,912628
 184 1,226667 1 0,884125 0,914589
 185 1,233333 1 0,886367 0,916517
 186 1,240000 1 0,888577 0,918412
 187 1,246667 1 0,890755 0,920276
 188 1,253333 1 0,892900 0,922107
 189 1,260000 1 0,895014 0,923907
 190 1,266667 1 0,897096 0,925676
 191 1,273333 1 0,899147 0,927414
 192 1,280000 1 0,901168 0,929121


text:
---pagebreak--- L 375/202 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 193 1,286667 1 0,903158 0,930799
 194 1,293333 1 0,905117 0,932448
 195 1,300000 1 0,907047 0,934067
 ~ ~ ~ ~ ~
 Tabulka B – Hodnoty skokového vstupního signálu a výstupního signálu filtrovaného podle
 Bessela pro první a druhý iteraĝní cyklus
 2.3 Výpoĝet hodnot kouĻe
 V následujícím schématu je znázornīn obecný postup urĝení koneĝné hodnoty kouĻe.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/203 ---pagebreak--- L 375/204 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 Speed A, B, C otáĝky A, B, C
 Load step 1, 2, 3 stupeĵ zatížení 1, 2, 3
 Raw opacity values N ]%_ nezpracované hodnoty opacity N ]%_
 Conversion to light pĻevod na koeficient absorpce svītla k ]1/m_
 absorptioncoefficient k ]1/m_
 Filtering with Bessel filter filtrování Besselovým filtrem
 Selection of maximum k-value (peak) for výbīr maximální hodnoty k (špiĝka) pro každé
 each speed and load step otáĝky a stupeĵ zatížení
 Cycle validation for each speed kontrola platnosti cyklu pro jednotlivé otáĝky
 Calculation of mean smoke value for výpoĝet stĻední hodnoty kouĻe pro jednotlivé otáĝky
 each speed
 Calculation of the final smoke value výpoĝet koneĝné hodnoty kouĻe
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/205
 Na obrázku b) jsou znázornīny kĻivky zmīĻeného nezpracovaného signálu opacity a
 nefiltrovaných a filtrovaných koeficientŃ absorpce svītla (hodnota k) prvního stupnī
 zatížení pĻi zkoušce ELR a maximální hodnota Ymax1,A (špiĝka) filtrované kĻivky. Obdobnī
 obsahuje tabulka C numerické hodnoty indexu i, ĝas (ĝetnost sbīru dat 150 Hz),
 nezpracované hodnoty opacity, nefiltrovanou hodnotu k a filtrovanou hodnotu k. Filtrování
 bylo provedeno s použitím konstant Besselova algoritmu vytvoĻeného v odstavci 2.2 této
 pĻílohy. Vzhledem k obsáhlému množství dat byly do tabulky pojaty jen úseky kĻivky kouĻe
 okolo zaĝátku a okolo špiĝkové hodnoty.
 Opacita N [%]
 B.
 Peak peak
 Opacity N opacita N
 unfiltered smoke k nefiltrovaná hodnota kouĻe k
 filtered smoke k filtrovaná hodnota kouĻe k
 Obrázek b) – KĻivky zmīĻené opacity N, nefiltrované hodnoty kouĻe k a filtrované hodnoty
 kouĻe k
 Špiĝková hodnota (i = 272) je vypoĝtena za pĻedpokladu následujících údajŃ z tabulky C.
 Všechny ostatní individuální hodnoty kouĻe se vypoĝtou stejným zpŃsobem. Ke spuštīní
 algoritmu se S–1, S–2, Y–1 a Y–2 nastaví na nulu.
 Výpoĝet hodnoty k (bod 6.3.1 dodatku 1 pĻílohy 4):
 LA (m) 0,430
 Index i 272
 N (%) 16,783
 ---pagebreak--- L 375/206 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 S271 (m–1) 0,427392
 S270 (m–1) 0,427532
 Y271 (m–1) 0,542383
 Y270 (m–1) 0,542337
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/207
 1 Æ 16,783 Ö –1
 k=– · lnÇ1 / × = 0,427252 m
 0,430 È 100 Ø
 Tato hodnota odpovídá S272 v následující rovnici.
 Výpoĝet Besselovy stĻední hodnoty kouĻe (bod 6.3.2 dodatku 1 pĻílohy 4):
 V následující rovnici se použijí Besselovy konstanty z pĻedcházejícího odstavce 2.2. Skuteĝná
 nefiltrovaná hodnota k, která byla vypoĝtena výše, odpovídá S272 (Si). S271 (Si–1) a S270 (Si–2)
 jsou dvī pĻedcházející nefiltrované hodnoty k, Y271 (Yi–1) a Y270 (Yi–2) jsou dvī pĻedcházející
 filtrované hodnoty k.
 Y272 = 0,542383 + 8,272777 E – 5 · (0,427252 + 2 ·


text:
0,427392 + 0,427532 – 4
 0,542337) + 0,968410 · (0,542383 – 0,542337) = 0,542389 m–1
 Tato hodnota odpovídá Ymax1,A v následující rovnici.
 Výpoĝet koneĝné hodnoty kouĻe (bod 6.3.3 dodatku 1 pĻílohy 4):
 Z každé kĻivky kouĻe se vezme maximální filtrovaná hodnota k pro další výpoĝet.
 PĻedpokládají se tyto hodnoty:
 Ymax (m–1)
 Otáĝky Cyklus 1 Cyklus 2 Cyklus 3
 A 0,5424 0,5435 0,5587
 B 0,5596 0,5400 0,5389
 C 0,4912 0,5207 0,5177
 SVA = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587) / 3 = 0,5482 m–1
 SVB = (0,5596 + 0,5400 + 0,5389) / 3 = 0,5462 m–1
 SVC = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177) / 3 = 0,5099 m–1
 SV = (0,43 · 0,5482) + (0,56 · 0,5462) + (0,01 · 0.5099) = 0,5467 m–1
 ---pagebreak--- L 375/208 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 Potvrzení správnosti cyklu (bod 3.4 dodatku 1 pĻílohy 4)
 PĻed výpoĝtem SV se musí zkontrolovat platnost cyklu výpoĝtem smīrodatné odchylky
 hodnoty kouĻe ze tĻí cyklŃ pro každou hodnotu otáĝek.
 Otáĝky StĻední SV (m–1) Absolutní smīrodatná Relativní smīrodatná
 odchylka (m–1) odchylka (%)
 A 0,5482 0,0091 1,7
 B 0,5462 0,0116 2,1
 C 0,5099 0,0162 3,2
 V tomto pĻíkladī jsou kritéria kontroly správnosti 15 % splnīna pro každou hodnotu otáĝek.
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/209
 Tabulka C
 Hodnoty opacity N, nefiltrovaná a filtrovaná hodnota k na zaĝátku každého stupnī zatížení
 Nefiltrovaná Filtrovaná
 Index I Ĝas Opacita N hodnota k hodnota k
 [–] [s] [%] [m–1] [m–1]
 –2 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000
 –1 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000
 0 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000
 1 0,006667 0,020000 0,000465 0,000000
 2 0,013333 0,020000 0,000465 0,000000
 3 0,020000 0,020000 0,000465 0,000000
 4 0,026667 0,020000 0,000465 0,000001
 5 0,033333 0,020000 0,000465 0,000002
 6 0,040000 0,020000 0,000465 0,000002
 7 0,046667 0,020000 0,000465 0,000003
 8 0,053333 0,020000 0,000465 0,000004
 9 0,060000 0,020000 0,000465 0,000005
 10 0,066667 0,020000 0,000465 0,000006
 11 0,073333 0,020000 0,000465 0,000008
 12 0,080000 0,020000 0,000465 0,000009
 13 0,086667 0,020000 0,000465 0,000011
 14 0,093333 0,020000 0,000465 0,000012
 15 0,100000 0,192000 0,004469 0,000014
 16 0,106667 0,212000 0,004935 0,000018
 17 0,113333 0,212000 0,004935 0,000022
 18 0,120000 0,212000 0,004935 0,000028
 19 0,126667 0,343000 0,007990 0,000036
 20 0,133333 0,566000 0,013200 0,000047
 21 0,140000 0,889000 0,020767 0,000061
 22 0,146667 0,929000 0,021706 0,000082
 23 0,153333 0,929000 0,021706 0,000109
 24 0,160000 1,263000 0,029559 0,000143
 25 0,166667 1,455000 0,034086 0,000185
 26 0,173333 1,697000 0,039804 0,000237
 27 0,180000 2,030000 0,047695 0,000301
 28 0,186667 2,081000 0,048906 0,000378
 29 0,193333 2,081000 0,048906 0,000469
 30 0,200000 2,424000 0,057067 0,000573
 31 0,206667 2,475000 0,058282 0,000693
 32 0,213333 2,475000 0,058282 0,000827
 33 0,220000 2,808000 0,066237 0,000977
 34 0,226667 3,010000 0,071075 0,001144
 35 0,233333 3,253000 0,076909 0,001328
 36 0,240000 3,606000 0,085410 0,001533
 37 0,246667 3,960000 0,093966 0,001758
 38 0,253333 4,455000 0,105983 0,002007
 39 0,260000 4,818000 0,114836 0,002283
 40 0,266667 5,020000 0,119776 0,002587
 ~ ~ ~ ~ ~
 ---pagebreak--- L 375/210 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 Tabulka C (pokraĝování)
 Hodnoty opacity N, nefiltrovaná a filtrovaná hodnota k okolo Ymax1,A (špiĝková hodnota
 vyznaĝená tuĝnými ĝíslicemi)
 Nefiltrovaná Filtrovaná
 Index I Ĝas Opacita N hodnota k hodnota k
 [–] [s] [%] [m–1]


text:
[m–1]
 ~ ~ ~ ~ ~
 259 1,726667 17,182000 0,438429 0,538856
 260 1,733333 16,949000 0,431896 0,539423
 261 1,740000 16,788000 0,427392 0,539936
 262 1,746667 16,798000 0,427671 0,540396
 263 1,753333 16,788000 0,427392 0,540805
 264 1,760000 16,798000 0,427671 0,541163
 265 1,766667 16,798000 0,427671 0,541473
 266 1,773333 16,788000 0,427392 0,541735
 267 1,780000 16,788000 0,427392 0,541951
 268 1,786667 16,798000 0,427671 0,542123
 269 1,793333 16,798000 0,427671 0,542251
 270 1,800000 16,793000 0,427532 0,542337
 271 1,806667 16,788000 0,427392 0,542383
 272 1,813333 16,783000 0,427252 0,542389
 273 1,820000 16,780000 0,427168 0,542357
 274 1,826667 16,798000 0,427671 0,542288
 275 1,833333 16,778000 0,427112 0,542183
 276 1,840000 16,808000 0,427951 0,542043
 277 1,846667 16,768000 0,426833 0,541870
 278 1,853333 16,010000 0,405750 0,541662
 279 1,860000 16,010000 0,405750 0,541418
 280 1,866667 16,000000 0,405473 0,541136
 281 1,873333 16,010000 0,405750 0,540819
 282 1,880000 16,000000 0,405473 0,540466
 283 1,886667 16,010000 0,405750 0,540080
 284 1,893333 16,394000 0,416406 0,539663
 285 1,900000 16,394000 0,416406 0,539216
 286 1,906667 16,404000 0,416685 0,538744
 287 1,913333 16,394000 0,416406 0,538245
 288 1,920000 16,394000 0,416406 0,537722
 289 1,926667 16,384000 0,416128 0,537175
 290 1,933333 16,010000 0,405750 0,536604
 291 1,940000 16,010000 0,405750 0,536009
 292 1,946667 16,000000 0,405473 0,535389
 293 1,953333 16,010000 0,405750 0,534745
 294 1,960000 16,212000 0,411349 0,534079
 295 1,966667 16,394000 0,416406 0,533394
 296 1,973333 16,394000 0,416406 0,532691
 297 1,980000 16,192000 0,410794 0,531971
 298 1,986667 16,000000 0,405473 0,531233
 299 1,993333 16,000000 0,405473 0,530477
 300 2,000000 16,000000 0,405473 0,529704
 ~ ~ ~ ~ ~
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/211
 3. ZKOUŠKA ETC
 3.1 Plynné emise (vznītový motor)
 PĻedpokládají se tyto výsledky zkoušky se systémem PDP–CVS
 V0 (m3/ot) 0,1776
 Np (ot) 23 073
 pB (kPa) 98,0
 p1 (kPa) 2,3
 T (K) 322,5
 Ha (g/kg) 12,8
 NOx conce (ppm) 53,7
 NOx concd (ppm) 0,4
 COconce (ppm) 38,9
 COconcd (ppm) 1,0
 HCconce (ppm) bez separátoru 9,00
 HCconcd (ppm) bez separátoru 3,02
 HCconce (ppm) se separátorem 1,20
 HCconcd (ppm) se separátorem 0,65
 CO2,conce (%) 0,723
 Wact (kWh) 62,72
 Výpoĝet prŃtoku zĻedīného výfukového plynu (bod 4.1 dodatku 2 pĻílohy 4):
 MTOTW = 1,293 · 0,1776 · 23 073 · (98,0 – 2,3) · 273 / (101,3 · 322,5) = 4 237,2 kg
 Výpoĝet korekĝního faktoru NOx (bod 4.2 dodatku 2 pĻílohy 4):
 1
 K H,D ? ? 1,039
 1 - 0,0182 · (12,8 - 10,71)
 Výpoĝet koncentrací NMHC metodou NMC (bod 4.3.1 dodatku 2 pĻílohy 4), pĻedpokládaná
 úĝinnost vztažená k methanu je 0,04 a úĝinnost vztažená k ethanu je 0,98:
 9,0 · (1 - 0,04) - 1,2
 NMHC conce ? ? 7,91 ppm
 0,98 - 0,04
 ---pagebreak--- L 375/212 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 3.02 · (1 - 0,04) - 0,65
 NMHC concd ? ? 2,39 ppm
 0,98 - 0,04
 Výpoĝet koncentrací korigovaných pozadím (bod 4.3.1.1 dodatku 2 pĻílohy 4):
 PĻedpokládá se motorová nafta složení C1H1.8:
 1
 Fs ? 100 · ? 13,6
 1 - (1,8/2) - (3,76 · (1 - (1,8/4))
 13,6
 DF ? ? 18,69
 0,723 - (9,00 - 38,9) · 10 -4
 NOx conc = 53,7 – 0,4 · (1 – (1/18,69)) = 53,3 ppm
 COconc = 38,9 – 1,0 · (1 – (1/18,69)) = 37,9 ppm
 HCconc = 9,00


text:
– 3,02 · (1 – (1/18,69)) = 6,14 ppm
 NMHCconc = 7,91 – 2,39 · (1 – (1/18,69)) = 5,65 ppm
 Výpoĝet hmotnostního prŃtoku emisí (bod 4.3.1 dodatku 2 pĻílohy 4):
 NOx mass = 0,001587 · 53,3 · 1,039 · 4237,2 = 372,391 g
 COmass = 0,000966 · 37,9 · 4237,2 = 155,129 g
 HCmass = 0,000479 · 6.14 · 4237,2 = 12,462 g
 NMHCmass = 0,000479 · 5,65 · 4237,2 = 11,467 g
 Výpoĝet specifických emisí (bod 4.4 dodatku 2 pĻílohy 4):
 NO x ? 372,391 / 62,72 ? 5,94 g/kWh
 CO ? 155,129 / 62,72 ? 2,47 g/kWh
 HC ? 12,462 / 62,72 ? 0,199 g/kWh
 NMHC ? 11,467 / 62,72 ? 0,183 g/kWh
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/213
 3.2 Emise ĝástic (vznītový motor)
 PĻedpokládají se tyto výsledky zkoušky se systémem PDP–CVS s dvojitým Ļedīním:
 MTOTW (kg) 4237,2
 Mf,p (mg) 3,030
 Mf,b (mg) 0,044
 MTOT (kg) 2,159
 MSEC (kg) 0,909
 Md (mg) 0,341
 MDIL (kg) 1,245
 DF 18,69
 Wact (kWh) 62,72
 Výpoĝet hmotnostních emisí (bod 5.1 dodatku 2 pĻílohy 4):
 Mf = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg
 MSAM = 2,159 – 0,909 = 1,250 kg
 3,074 4237,2
 PTmass ? · ? 10,42 g
 1,250 1000
 Výpoĝet hmotnostních emisí korigovaný pozadím (bod 5.1 dodatku 2 pĻílohy 4):
 É 3,074 Æ 0,341 Æ 1 Ö ÖÙ 4237,2
 PTmass ? Ê / ÇÇ · Ç1 / × ××Ú · ? 9,32 g
 Ë 1,250 È 1,245 È 18,69 Ø ØÛ 1000
 Výpoĝet specifických emisí (bod 5.2 dodatku 2 pĻílohy 4):
 NO x ? 372,391 / 62,72 ? 5,94 g/kWh
 CO ? 155,129 / 62,72 ? 2,47 g/kWh
 HC ? 12,462 / 62,72 ? 0,199 g/kWh
 3.3 Plynné emise (motor na stlaĝený zemní plyn)
 PĻedpokládají se tyto výsledky zkoušky se systémem PDP–CVS s dvojitým Ļedīním:
 ---pagebreak--- L 375/214 CS Úřední věstník Evropské unie 27.12.2006
 MTOTW (kg) 4237,2
 Ha (g/kg) 12,8
 NOx conce (ppm) 17,2
 NOx concd (ppm) 0,4
 COconce (ppm) 44,3
 COconcd (ppm) 1,0
 HCconce (ppm) bez separátoru 27,0
 HCconcd (ppm) bez separátoru 2,02
 HCconce (ppm) se separátorem 18,0
 HCconcd (ppm) se separátorem 0,65
 CH4 conce (ppm) 18,0
 CH4 concd (ppm) 1,1
 CO2,conce (%) 0,723
 Wact (kWh) 62,72
 Výpoĝet korekĝního faktoru NOx (bod 4.2 dodatku 2 pĻílohy 4):
 1
 K H,G ? ? 1,074
 1 - 0,0329 · (12,8 - 10,71)
 Výpoĝet koncentrace NMHC (bod 4.3.1 dodatku 2 pĻílohy 4):
 a) Metoda GC
 NMHCconce = 27,0 – 18,0 = 9,0 ppm
 b) Metoda NMC
 PĻedpokládá se úĝinnost vztažená k methanu 0,04 a úĝinnost vztažená k ethanu 0,98 (viz
 bod 1.8.4 dodatku 5 pĻílohy 4):
 27,0 · (1 - 0,04) - 18,0
 NMHC conce ? ? 8,4 ppm
 0,98 - 0,04
 2,02 · (1 - 0,04) - 0,65
 NMHC concd ? ? 1,37 ppm
 0,98 - 0,04
 ---pagebreak--- 27.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 375/215
 Výpoĝet koncentrací korigovaných pozadím (bod 4.3.1.1 dodatku 2 pĻílohy 4):
 PĻedpokládá se referenĝní palivo 100 % methanu se složením C1H4:
 1
 FS ? 100 · ? 9,5
 1 - (4/2) - (3,76