text:
monitorování činnosti.
 Dodatek 3 – bod 5
 Monitorování oxidačních katalyzátorů (včetně oxidačního katalyzátoru pro vznětové motory (DOC))
 Tento bod se vztahuje na oxidační katalyzátory oddělené od ostatních systémů následného zpracování výfukových plynů. Oxidačním katalyzátorům, které jsou nedílnou součástí systému následného zpracování výfukových plynů, je věnován příslušný bod tohoto dodatku.
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků oxidačních katalyzátorů u takto vybavených motorů:
 a)
 účinnost přeměny HC: schopnost oxidačního katalyzátoru přeměňovat HC před ostatními zařízeními následného zpracování – monitorování celkového selhání funkce;
 b)
 účinnost přeměny HC: schopnost oxidačního katalyzátoru přeměňovat HC za ostatními zařízeními následného zpracování – monitorování celkového selhání funkce.
 Dodatek 3 – bod 6
 Monitorování systému recirkulace výfukových plynů (EGR)
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému EGR u takto vybavených motorů:
 Nafta
 Plyn
 a1)
 vysoký/nízký průtok EGR: schopnost systému EGR udržovat stanovený průtok EGR a zjišťovat stav, kdy je průtok příliš vysoký nebo příliš nízký – monitorování mezních hodnot emisí;
 X
 a2)
 vysoký/nízký průtok EGR: schopnost systému EGR udržovat stanovený průtok EGR a zjišťovat stav, kdy je průtok příliš vysoký nebo příliš nízký – monitorování činnosti;
 X
 a3)
 nízký průtok EGR: schopnost systému EGR udržovat stanovený průtok EGR a zjišťovat stav, kdy je průtok příliš nízký – monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování činnosti podle tohoto bodu;
 X
 X
 b)
 pomalá odezva ovladače EGR: schopnost systému EGR reagovat na požadavek a dosáhnout požadovaného průtoku v rámci výrobcem udávaného časového intervalu – monitorování činnosti;
 X
 X
 (c1)
 účinnost chladiče EGR: schopnost chladiče EGR dosáhnout výrobcem specifikovaného účinku chlazení – monitorování činnosti.
 X
 X
 (c2)
 účinnost chladiče EGR: schopnost chladiče EGR dosáhnout výrobcem specifikovaného účinku chlazení – monitorování celkového selhání funkce podle tohoto bodu.
 X
 X
 (a3)
 nízký průtok EGR (monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování činnosti)
 V případě, kdy by emise nepřekročily OTL ani při celkovém selhání schopnosti systému EGR udržet zadaný průtok EGR (například z důvodu správné funkce systému SCR za motorem), platí:
 1.
 Pokud se kontrola průtoku EGR provádí pomocí systému uzavřené smyčky, musí palubní diagnostický systém zjistit chybnou funkci, jestliže systém EGR nemůže zvýšit průtok EGR za účelem dosažení požadovaného průtoku.
 Takovou chybnou funkci nelze zařadit do třídy chybných funkcí C.
 2.
 Pokud se kontrola průtoku EGR provádí pomocí systému otevřené smyčky, musí palubní diagnostický systém zjistit chybnou funkci, jestliže v systému není zjistitelný objem průtoku EGR, pokud se průtok EGR očekává.
 Takovou chybnou funkci nelze zařadit do třídy chybných funkcí C.
 c2)
 účinnost chladiče EGR (monitorování celkového selhání funkce)
 V případě, kdy by celkové selhání schopnosti systému chladiče EGR dosáhnout účinku chlazení specifikovaného výrobcem nevedlo ke zjištění selhání monitorovacím systémem (protože výsledné zvýšení emisí by u žádné znečišťující látky nedosáhlo mezní hodnoty OBD), musí OBD zjistit chybnou funkci, jestliže v systému není zjistitelný objem chlazení EGR.
 Takovou chybnou funkci nelze zařadit do třídy chybných funkcí C.
 Dodatek 3 – bod 7
 Monitorování palivového systému
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků palivového systému u takto vybavených motorů:
 Nafta
 Plyn
 a)
 regulace tlaku palivového systému: schopnost palivového systému dosáhnout zadaného tlaku paliva


text:
při jeho řízení v uzavřeném okruhu – monitorování činnosti;
 X
 b)
 regulace tlaku palivového systému: schopnost palivového systému dosáhnout zadaného tlaku paliva při jeho řízení v uzavřeném okruhu, kdy systém je konstruován tak, aby tlak mohl být řízen nezávisle na ostatních parametrech – monitorování činnosti;
 X
 c)
 časování vstřiku paliva: schopnost palivového systému dosáhnout zadaného časování vstřiku paliva pro nejméně jeden vstřik, když je motor vybaven příslušnými čidly – monitorování činnosti;
 X
 d)
 systém vstřikování paliva: schopnost udržet požadovaný poměr vzduch - palivo (včetně, avšak bez omezení jen na vlastnosti samočinné adaptace) – monitorování činnosti.
 X
 Dodatek 3 – bod 8
 Systém řízení nasávání vzduchu a tlaku přeplňovacího turbokompresoru / dmychadla
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému řízení nasávání vzduchu a tlaku přeplňovacího turbokompresoru / dmychadla u takto vybavených motorů:
 Nafta
 Plyn
 a1)
 přeplňovací tlak turbokompresoru příliš nízký/vysoký: schopnost systému přeplňování udržovat zadaný přeplňovací tlak a zjišťovat stav jak „přeplňovací tlak příliš nízký“, tak „přeplňovací tlak příliš vysoký“ – monitorování mezní hodnoty emisí;
 X
 a2)
 přeplňovací tlak turbokompresoru příliš nízký/vysoký: schopnost systému přeplňování udržovat zadaný přeplňovací tlak a zjišťovat stav jak „přeplňovací tlak příliš nízký“, tak „přeplňovací tlak příliš vysoký“ – monitorování činnosti;
 X
 a3)
 příliš nízký přeplňovací tlak turbokompresoru: schopnost systému přeplňování udržovat zadaný přeplňovaní tlak a zjišťovat stav, kdy je přeplňovací tlak příliš nízký – monitorování celkového selhání funkce nebo monitorování činnosti podle tohoto bodu;
 X
 X
 b)
 pomalá odezva turbokompresoru s proměnnou geometrií (VGT): schopnost systému VGT dosáhnout zadanou geometrii v době specifikované výrobcem – monitorování činnosti;
 X
 X
 c)
 chlazení přeplňovacího vzduchu: účinnost systému chlazení přeplňovacího vzduchu – celkové selhání funkce.
 X
 X
 (a3)
 Příliš nízký přeplňovací tlak turbokompresoru (monitorování celkového selhání funkce)
 1.
 V případě, kdy by emise nepřekročily OTL ani při celkovém selhání schopnosti systému přeplňování udržovat požadovaný přeplňovací tlak a kontrola přeplňovacího tlaku by se prováděla pomocí systému uzavřené smyčky, musí systém OBD zjistit chybnou funkci, jestliže systém přeplňování nemůže zvýšit přeplňovací tlak za účelem dosažení požadovaného přeplňovacího tlaku.
 Takovou chybnou funkci nelze zařadit do třídy chybných funkcí C.
 2.
 V případě, kdy by emise nepřekročily OTL ani při celkovém selhání schopnosti systému přeplňování udržovat požadovaný přeplňovací tlak a kontrola přeplňovacího tlaku by se prováděla pomocí systému otevřené smyčky, musí palubní diagnostický systém zjistit chybnou funkci, jestliže v systému není zjistitelný objem přeplňovacího tlaku, pokud se přeplňovací tlak očekává.
 Takovou chybnou funkci nelze zařadit do třídy chybných funkcí C.
 Dodatek 3 – bod 9
 Systém proměnného časování ventilů (VVT)
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému proměnného časování ventilů (VVT) u takto vybavených motorů:
 a)
 chyba VVT z hlediska jeho cíle: schopnost systému VVT dosáhnout zadaného časování ventilů – monitorování činnosti;
 b)
 pomalá odezva VVT: schopnost systému VVT dosáhnout zadaného časování ventilů v časovém intervalu specifikovaném výrobcem, který následuje po vydání povelu – monitorování činnosti.
 Dodatek 3 – bod 10
 Monitorování vynechání zážehů
 Nafta
 Plyn
 a)
 žádná ustanovení;
 X
 b)
 vynechání zážehu, které může poškodit katalyzátor (např. monitorování určitého procenta vynechání zážehu v určitém časovém úseku) – monitorování

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
činnosti.
 X
 Dodatek 3 – bod 11
 Monitorování systému odvětrávání klikové skříně
 Žádná ustanovení.
 Dodatek 3 – bod 12
 Monitorování systému chlazení motoru
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost těchto prvků systému chlazení motoru u takto vybavených motorů:
 a)
 teplota chladiva motoru (termostat): Termostat blokovaný v otevřené poloze. Výrobci nemusí monitorovat termostat, jestliže by jeho selhání nenarušilo činnost ostatních monitorovacích funkcí systému OBD – celkové selhání funkce.
 Výrobci nemusí monitorovat teplotu chladiva motoru, nebo snímač, který ji měří, jestliže teplota chladiva motoru nebo snímač teploty chladiva motoru nejsou použity k fungování řízení v uzavřeném okruhu (se zpětnou vazbou) žádného ze systémů regulujících emise a/nebo nevyřadí z funkce žádnou jinou monitorovací funkci.
 Výrobci mohou zastavit nebo zpozdit monitorovací funkci na dobu potřebnou k dosažení teploty, při které funguje regulace v uzavřeném okruhu, jestliže motor pracuje za podmínek, které mohou vést k chybnému diagnostikování (např. provoz vozidla při volnoběhu po dobu delší než 50 % až 75 % zahřívacího času).
 Dodatek 3 – bod 13
 Monitorování čidla výfukového plynu a čidla kyslíku
 Systém OBD musí monitorovat:
 Nafta
 Plyn
 a)
 elektrické prvky čidel výfukového plynu na motorech jimi vybavených za účelem jejich správné funkce podle bodu 1 tohoto dodatku – monitorování součásti;
 X
 X
 b)
 primární i sekundární (k řízení paliva) čidla kyslíku. Tato čidla se považují za čidla výfukového plynu, které slouží k monitorování správné funkce podle bodu 1 tohoto dodatku – monitorování součásti.
 X
 Dodatek 3 – bod 14
 Monitorování systému řízení volnoběhu
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost elektrických prvků systémů řízení volnoběhu u takto vybavených motorů podle bodu 1 tohoto dodatku.
 Dodatek 3 – bod 15
 Třícestný katalyzátor
 Systém OBD musí monitorovat správnou činnost třícestného katalyzátoru u takto vybavených motorů:
 Nafta
 Plyn
 a)
 účinnost konverze v třícestném katalyzátoru: schopnost katalyzátoru konvertovat NOx a CO – monitorování činnosti.
 X
 (1) C1 se použije na fáze B a C v souladu s tabulkou 1 v příloze 3. C2 se použije na fázi A v souladu s tabulkou 1 v příloze 3.
 Dodatek 4
 Zpráva o splnění technických požadavků
 Tato zpráva je vydávána orgánem schválení typu v souladu s odstavci 6.3.3 a 7.3 této přílohy po kontrole systému OBD nebo rodiny emisních systémů OBD a po potvrzení, že tento systém nebo rodina splňují požadavky tohoto dodatku.
 Tato zpráva musí obsahovat přesný odkaz na tento dodatek (včetně čísla verze).
 Zároveň musí obsahovat přesný odkaz na tento předpis (včetně čísla verze).
 Součástí této zprávy je titulní strana s konečným údajem o shodnosti systému OBD nebo rodiny emisních systémů OBD a těchto 5 bodů:
 Bod 1
 Informace o systému OBD
 Bod 2
 Informace o shodnosti systému OBD
 Bod 3
 Informace o nedostatcích
 Bod 4
 Informace o přikazovacích zkouškách systému OBD
 Bod 5
 Protokol zkoušky
 Minimum, které musí tato technická zpráva a její body obsahovat, uvádí následující příklady.
 Zpráva musí uvádět, že není dovoleno reprodukovat ani publikovat její výňatky bez písemného svolení orgánem schválení typu, jehož zástupci jsou podepsáni níže.
 Závěrečná zpráva o splnění technických požadavků
 Soubor dokumentace a níže popsaný systém OBD / rodina emisních


text:
systémů OBD splňují požadavky tohoto předpisu:
 Předpis ... /verze ... /datum vstupu v platnost .... /druh paliva ...
 Tento předpis provádí následující celosvětový technický předpis GTR:
 GTR .../A + B/verze .../datum ....
 Zpráva o splnění technických požadavků se skládá ze ... stran.
 Místo a datum: ...
 Autor (jméno a podpis)
 Orgán schválení typu (název, razítko)
 Bod 1 zprávy o splnění technických požadavků (příklad)
 Informace o systému OBD
 1. Typ požadovaného schválení
 Požadované schválení
 —
 schválení konkrétního systému OBD
 ANO/NE
 —
 schválení rodiny emisních systémů OBD
 ANO/NE
 —
 schválení systému OBD jako člena schválené rodiny emisních systémů OBD
 ANO/NE
 —
 rozšíření k zahrnutí dalšího nového systému motoru do rodiny emisních systémů OBD
 ANO/NE
 —
 rozšíření k zahrnutí konstrukční změny, která má vliv na systém OBD
 ANO/NE
 —
 rozšíření k zahrnutí překlasifikování chybné funkce
 ANO/NE
 2. Informace o systému OBD
 Schválení konkrétního systému OBD
 —
 typ/typy (1) rodiny motorů (hodí-li se, viz odstavec 6.1 této přílohy) nebo typ/typy (1) jednotlivého systému/systémů motoru
 ...
 —
 popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum
 ...
 Schválení rodiny emisních systémů OBD
 —
 seznam rodin motorů dotčených rodinou emisních systémů OBD (hodí-li se, viz odstavec 6.1)
 ...
 —
 typ (1) systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD
 ...
 —
 seznam typů motorů (1) v rodině emisních systémů OBD
 ...
 —
 popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum
 ...
 Schválení systému OBD jako člena schválené rodiny emisních systémů OBD
 —
 seznam rodin motorů dotčených rodinou emisních systémů OBD (hodí-li se, viz odstavec 6.1)
 ...
 —
 typ (1) systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD
 ...
 —
 seznam typů motorů (1) v rodině emisních systémů OBD
 ...
 —
 název rodiny motorů dotčené novým systémem OBD (případně)
 ...
 —
 typ (1) systému motoru dotčeného novým systémem OBD
 ...
 —
 rozšířený popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum
 ...
 Rozšíření k zahrnutí dalšího nového systému motoru do rodiny emisních systémů OBD
 —
 seznam (rozšířený, je-li to nutné) rodin motorů dotčených rodinou emisních systémů OBD (hodí-li se, viz odstavec 6.1)
 ...
 —
 seznam (rozšířený, je-li to nutné) typů motorů (1) v rodině emisních systémů OBD
 ...
 —
 aktualizovaný (nový nebo nezměněný) typ (1) systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD
 ...
 —
 rozšířený popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum
 ...
 Rozšíření k zahrnutí konstrukční změny, která má vliv na systém OBD
 —
 seznam rodin motorů (případně) dotčených konstrukční změnou
 ...
 —
 seznam typů motorů (1) dotčených konstrukční změnou
 ...
 —
 aktualizovaný (hodí-li se, nový nebo nezměněný) typ (1) systému základního motoru v rodině emisních systémů OBD
 ...
 upravený popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum
 ...
 Rozšíření k zahrnutí překlasifikování chybné funkce
 —
 seznam rodin motorů (případně) dotčených překlasifikováním
 ...
 —
 seznam typů motorů (1) dotčených překlasifikováním
 ...
 upravený popis systému OBD (vystavený výrobcem): reference a datum
 ...
 Bod 2 zprávy o splnění technických požadavků (příklad)
 Informace o shodnosti systému OBD
 1. Soubor dokumentace
 Jednotlivé části poskytnuté výrobcem v souboru dokumentace k rodině emisních systémů OBD jsou úplné a splňují požadavky odstavce 8


text:
této přílohy v těchto bodech:
 —
 dokumentace související s každou monitorovanou součástí nebo systémem
 ANO/NE
 —
 dokumentace související s každým kódem DTC
 ANO/NE
 —
 dokumentace související s klasifikací chybných funkcí
 ANO/NE
 —
 dokumentace související s rodinou emisních systémů OBD
 ANO/NE
 —
 dokumentace vyžadovaná v odstavci 8.2 této přílohy k montáži systému OBD do vozidla byla poskytnuta výrobcem v souboru dokumentace, je úplná a splňuje podmínky této přílohy:
 ANO/NE
 —
 montáž systému motoru vybaveného systémem OBD splňuje požadavky dodatku 1 této přílohy.
 ANO/NE
 2. Obsah dokumentace
 Monitorování
 Monitorovací funkce splňují požadavky oddílu 4.2 této přílohy:
 ANO/NE
 Klasifikace
 Klasifikace chybných funkcí splňuje požadavky odstavce 4.5 této přílohy:
 ANO/NE
 Program aktivace indikace MI
 V souladu s odstavcem 4.6.3 této přílohy je program aktivace indikace MI:
 selektivní /neselektivní
 Aktivace a zhasínání indikátoru chybné funkce je v souladu s požadavky odstavce 4.6 této přílohy:
 ANO/NE
 Záznam a mazání kódů DTC
 Záznam a mazání kódů DTC je v souladu s požadavky odstavců 4.3 a 4.4 této přílohy:
 ANO/NE
 Vyřazení systému OBD z provozu
 Strategie popsané v souboru dokumentace, které slouží k dočasnému odpojení nebo vyřazení systému OBD z provozu, jsou v souladu s požadavky odstavce 5.2 této přílohy:
 ANO/NE
 Elektronické zabezpečení systému
 Opatření elektronického zabezpečení systému popsaná výrobcem jsou v souladu s požadavky odstavce 4.8 této přílohy:
 ANO/NE
 Bod 3 zprávy o splnění technických požadavků (příklad)
 Informace o nedostatcích
 Počet nedostatků systému OBD
 (např.: 4 nedostatky)
 Nedostatky splňují požadavky odstavce 6.4 této přílohy:
 ANO/NE
 Nedostatek č.1
 —
 předmět nedostatku
 např. měření, zda se koncentrace močoviny (SCR) pohybuje v přípustných mezích
 —
 doba, po kterou se nedostatek připouští
 např. 1 rok / 6 měsíců od data schválení
 (popis nedostatků 2 až n–1)
 Nedostatek č. n
 —
 předmět nedostatku
 např. měření koncentrace NH3 za systémem SCR
 —
 doba, po kterou se nedostatek připouští
 např. 1 rok / 6 měsíců od data schválení
 Bod 4 zprávy o splnění technických požadavků (příklad)
 Prokazovací zkoušky systému OBD
 1. Výsledek zkoušky systému OBD
 Výsledky zkoušek
 Systém OBD popsaný v souboru dokumentace, která je v souladu s výše uvedenými podmínkami, byl úspěšně přezkoušen v souladu s odstavcem 6 této přílohy ohledně prokázání shody monitorovacích funkcí a klasifikace chybných funkcí, jak je uvedeno v bodu 5:
 ANO/NE
 Podrobnosti o prováděných prokazovacích zkouškách jsou uvedeny v bodu 5.
 1.1. Zkouška systému OBD na zkušebním stavu
 Motor
 —
 název motoru (výrobce a obchodní označení):
 ...
 —
 typ motoru (podle údajů ve schvalovacím dokumentu):
 ...
 —
 číslo motoru (výrobní číslo):
 ...
 Řídicí jednotky, na které se vztahuje tato příloha (včetně řídicí jednotky motoru)
 —
 hlavní funkce:
 ...
 —
 identifikační číslo (software a kalibrace):
 ...
 Diagnostický nástroj (čtecí nástroj použitý při zkouškách)
 —
 výrobce:
 ...
 —
 typ:
 ...
 —
 software/verze:
 ...
 Informace o zkoušce
 —
 Okolní podmínky při zkoušce (teplota, vlhkost, tlak):
 ...
 —
 místo provedení zkoušky (včetně nadmořské výšky):
 ...
 —
 referenční palivo:
 ...
 —
 motorový mazací olej:
 ...
 —
 datum zkoušky:
 ...
 2. Prokazovací zkoušky montáže systému OBD
 Kromě prokazování systému OBD / rodiny emisních systémů OBD byla přezkoušena montáž systému OBD / systémů OBD v


text:
rodině emisních systémů OBD do vozidla podle ustanovení dodatku 1 přílohy 9B
 ANO/NE
 2.1. Výsledek zkoušky montáže systému OBD
 Výsledky zkoušky
 Montáž systému OBD byla na vozidle přezkoušena, montáž systému OBD byla přezkoušena úspěšně v souladu s dodatkem přílohy 9B
 ANO/NE
 2.2. Přezkoušená montáž
 Montáž systému OBD byla přezkoušena na vozidle:
 Zkušební vozidlo
 —
 název vozidla (výrobce a obchodní označení):
 ...
 —
 typ vozidla:
 ...
 —
 identifikační číslo vozidla (VIN):
 ...
 Diagnostický nástroj (čtecí nástroj použitý při zkouškách)
 —
 výrobce:
 ...
 —
 typ:
 ...
 —
 software/verze:
 ...
 Informace o zkoušce
 —
 Místo a datum:
 ...
 Bod 5 zprávy o splnění technických požadavků (příklad)
 Protokol zkoušky
 Prokazovací zkouška systému OBD
 - Obecné -
 - Prokazování klasifikace chybných funkcí -
 - Prokazování správné činnosti systému OBD-
 - Zkouška-
 - Hodnoty emisí -
 - Klasifikace -
 - Výběr vhodné poškozené součásti -
 - Aktivace indikace MI -
 Režim selhání
 Chybový kód
 Zkoušeno podle odstavce
 Zkušební cyklus
 Nad OTL
 Pod OTL
 Pod EL + X
 Klasifikace navrhovaná výrobcem
 Konečná klasifikace (1)
 Zkoušeno podle odstavce
 Zkušební cyklus
 Vhodný
 Zkoušeno podle odstavce
 Zkušební cyklus
 Nepřetržitá indikace MI po ... cyklu
 Krátká indikace MI po ... cyklu
 Indikace MI na vyžádání po ... cyklu
 Dávkovací ventil systému SCR
 P2...
 nezkoušeno
 —
 —
 —
 A
 A
 6.3.2.1
 WHTC
 ano
 6.3.1.
 WHTC
 2.
 Elektrický ventil EGR
 P1...
 nezkoušeno
 A
 B1
 6.3.2.1
 WHTC
 ano
 6.3.1.
 WHTC
 1.
 Mechanický ventil EGR
 P1...
 nezkoušeno
 B1
 B1
 6.3.2.1
 WHTC
 ano
 6.3.1.
 WHTC
 2.
 Mechanický ventil EGR
 P1...
 6.2.2
 WHTC
 X
 B1
 B1
 nezkoušeno
 ano
 Mechanický ventil EGR
 P1...
 6.2.2
 WHTC
 X
 B1
 B1
 6.3.2.1
 WHTC
 ano
 6.3.1.
 WHTC
 2.
 Elektrické čidlo teploty vzduchu
 P1...
 nezkoušeno
 B2
 B2
 6.3.2.2
 WHTC
 ano
 6.3.1.
 WHTC
 1.
 Elektrické čidlo teploty oleje
 P1...
 6.2.6
 ETC
 X
 C
 C
 nezkoušeno
 ano
 Poznámky: 1) na žádost orgánu pro certifikaci může být selhání překlasifikováno do jiné třídy, než kterou navrhoval výrobce.
 Na tomto listu jsou uvedena pouze selhání, která byla přezkoušena buď z hlediska klasifikace nebo činnosti, a selhání, která byla překlasifikována na žádost orgánu pro certifikaci.
 Chybná funkce se může zkoušet z hlediska klasifikace, činnosti nebo obou těchto hledisek.
 Uvedený příklad mechanického ventilu EGR ukazuje způsob, jakým jsou tyto 3 případy v tabulce zapracovány.
 (1) Jak je uvedeno ve schvalovací dokumentaci.
 Dodatek 5
 Informace „freeze-frame“ a datového toku
 Následující tabulky uvádějí informace, kterých se týkají odstavce 4.7.1.4 a 4.7.2 této přílohy.
 Tabulka 1
 Závazné požadavky
 „Freeze frame“
 Datový tok
 Vypočítané zatížení (točivý moment motoru jako procentuální hodnota maximálního točivého momentu při momentálních otáčkách motoru)
 x
 x
 Otáčky motoru
 x
 x
 Teplota chladicí kapaliny (nebo ekvivalent)
 x
 x
 Barometrický tlak (měřený přímo nebo odhadnutý)
 x
 x
 Tabulka 2
 Nezávazné informace o otáčkách motoru a zatížení
 „Freeze frame“
 Datový tok
 Řidičem požadovaný točivý moment motoru (jako procentuální hodnota maximálního točivého momentu motoru)
 x
 x
 Skutečný točivý moment motoru (vypočítaný jako procentuální hodnota maximálního točivého momentu motoru, např. vypočítaný z požadovaného množství vstřikovaného paliva)
 x
 x
 Maximální referenční točivý moment motoru
 x
 Maximální referenční točivý moment motoru jako funkce otáček motoru
 x
 Čas


text:
od nastartování motoru
 x
 x
 Tabulka 3
 Nezávazné informace, jsou-li použity emisním systémem nebo systémem OBD k aktivaci nebo deaktivaci některých informací OBD
 „Freeze frame“
 Datový tok
 Hladina paliva (např. procento jmenovitého objemu palivové nádrže) nebo případně tlak paliva v nádrži (např. procento jmenovitého tlaku paliva v nádrži)
 x
 x
 Teplota oleje motoru
 x
 x
 Rychlost vozidla
 x
 x
 Status adaptace na kvalitu paliva (aktivní/neaktivní) v případě plynových motorů
 x
 Napětí řídicího počítačového systému motoru (pro hlavní řídicí čip)
 x
 x
 Tabulka 4
 Nezávazné informace, je-li motor takto vybaven, informace snímá nebo vypočítává
 „Freeze frame“
 Datový tok
 Absolutní nastavení škrtící klapky / nastavení škrtící klapky nasávaného vzduchu (nastavení ventilu používaného k regulaci nasávaného vzduchu)
 x
 x
 Status regulačního systému motorové nafty v případě systému uzavřené smyčky (např. v případě systému uzavřené smyčky regulace tlaku paliva)
 x
 x
 Tlak v rozvodu paliva
 x
 x
 Tlak regulace vstřikování (tj. tlak kapaliny regulující vstřikování paliva)
 x
 x
 Reprezentativní časování vstřiku paliva (začátek prvního hlavního vstřiku)
 x
 x
 Požadovaný tlak v rozvodu paliva
 x
 x
 Požadovaný tlak regulace vstřikování (tj. tlak kapaliny regulující vstřikování paliva)
 x
 x
 Teplota nasávaného vzduchu
 x
 x
 Teplota okolního vzduchu
 x
 x
 Teplota vzduchu na vstupu/výstupu turbodmychadla (kompresor a turbína)
 x
 x
 Tlak na vstupu/výstupu turbodmychadla (kompresor a turbína)
 x
 x
 Teplota přeplňovacího vzduchu (za mezichladičem, je-li použit)
 x
 x
 Skutečný tlak přeplňování
 x
 x
 Průtok vzduchu z čidla hmotnostního průtoku vzduchu
 x
 x
 Požadovaný pracovní cyklus / nastavení ventilu EGR (za předpokladu, že systém EGR je takto regulován)
 x
 x
 Skutečný pracovní cyklus / nastavení ventilu EGR
 x
 x
 Stav jednotky odběru výkonu (aktivní nebo neaktivní)
 x
 x
 Poloha plynového pedálu
 x
 x
 Absolutní hodnota polohy pedálu
 x
 je-li snímána
 Momentální spotřeba paliva
 x
 x
 Požadovaný/cílový přeplňovací tlak (je-li přeplňovací tlak použit k regulaci funkce turba)
 x
 x
 Tlak na vstupu filtru částic vznětového motoru (DPF)
 x
 x
 Tlak na výstupu filtru částic vznětového motoru (DPF)
 x
 x
 Tlakový rozdíl filtru částic vznětového motoru (DPF)
 x
 x
 Tlak výfukových plynů na výfukovém ventilu
 x
 x
 Teplota na vstupu filtru částic vznětového motoru (DPF)
 x
 x
 Teplota na výstupu filtru částic vznětového motoru (DPF)
 x
 x
 Teplota výfukových plynů na výfukovém ventilu
 x
 x
 Otáčky turbodmychadla/turbíny
 x
 x
 Nastavení turbodmychadla s proměnnou geometrií
 x
 x
 Požadované nastavení turbodmychadla s proměnnou geometrií
 x
 x
 Nastavení odlehčovacího ventilu
 x
 x
 Výstup čidla poměru vzduch/palivo
 x
 Výstup čidla kyslíku
 x
 Výstup sekundárního čidla kyslíku (je-li namontováno)
 x
 Výstup čidla NOx
 x
 Dodatek 6
 Dokumenty referenčních norem
 Tento dodatek uvádí odkazy na průmyslové normy, které je v souladu s ustanoveními této přílohy nutné dodržovat při opatřování vozidla/motoru sériovým komunikačním rozhraním. Existují dvě povolená řešení:
 a)
 ISO 27145 spolu s ISO 15765-4 (pro rozhraní CAN), nebo s ISO 13400 (pro rozhraní TCP/IP);
 b)
 SAE J1939-73.
 Existují i další normy ISO a SAE, které jsou použitelné v souladu s ustanoveními této přílohy.
 Odkazy této přílohy na ISO 27145 se rozumí odkazy na:
 a)
 ISO 27145-1 Silniční vozidla - Implementace komunikačních požadavků WWH-OBD - Část 1


text:
– Všeobecné informace a určení případů použití;
 b)
 ISO 27145-2 Silniční vozidla - Implementace komunikačních požadavků WWH-OBD - Část 2 – Slovník všeobecných údajů týkajících se emisí;
 c)
 ISO 27145-3 Silniční vozidla - Silniční vozidla - Implementace komunikačních požadavků WWH-OBD - Část 3 – Slovník všeobecných zpráv;
 d)
 ISO 27145-4 Silniční vozidla - Implementace komunikačních požadavků WWH-OBD - Část 4 – Spojení mezi vozidlem a zkušebním zařízením.
 Odkazy této přílohy na J1939-73 se rozumí odkazy na:
 J1939-73 „APPLICATION LAYER – DIAGNOSTICS“, z roku 2011.
 Odkazy této přílohy na ISO 13400 se rozumí odkazy na:
 a)
 FDIS 13400-1: 2011 Silniční vozidla — Diagnostická komunikace prostřednictvím internetového protokolu (DoIP) — Část 1: Všeobecné informace a určení případů použití;
 b)
 FDIS 13400-3: 2011 Silniční vozidla — Diagnostická komunikace prostřednictvím internetového protokolu (DoIP) — Část 2 – Požadavky na síť a na transportní vrstvu a služby;
 c)
 FDIS 13400-3: 2011 Silniční vozidla — Diagnostická komunikace prostřednictvím internetového protokolu (DoIP) — Část 3: IEEE 802.3 na základě bezdrátového rozhraní vozidla;
 d)
 [doposud nefinalizováno] 13400-4: 2011 Silniční vozidla — Diagnostická komunikace prostřednictvím internetového protokolu (DoIP) — Část 4: Vysokorychlostní konektor na základě ethernetu.
 Dodatek 7
 Monitorování činnosti
 A.7.1. Obecně
 A.7.1.1. Tento dodatek obsahuje ustanovení vztahující se k fázi prokazování funkce použitelné v některých případech monitorování činnosti.
 A.7.2. Prokazování monitorování činnosti
 A.7.2.1. Schválení klasifikace chybných funkcí
 A.7.2.1.1.
 Jak je uvedeno v odstavci 4.2.1.1 této přílohy, není v případě monitorování činnosti prokázání vztahu vůči skutečným emisím nutné. Orgán schválení typu však může požádat o údaje ze zkoušek k ověření klasifikace vlivů chybných funkcí, jak je popsáno v odstavci 6.2 této přílohy.
 A.7.2.2. Schválení monitorování činnosti zvoleného výrobcem
 A.7.2.2.1.
 Při rozhodování o schválení ohledně volby monitorování činnosti, kterou vybral výrobce, přihlédne orgán schválení typu k technickým informacím poskytnutým výrobcem.
 A.7.2.2.2.
 Mezní hodnota týkající se činnosti zvolená výrobcem pro uvažovanou monitorovací funkci se stanoví u základního motoru rodiny motorů s OBD během zkoušky způsobilosti provedené následujícím způsobem:
 A.7.2.2.2.1.
 Zkouška způsobilosti se provádí stejným způsobem, jak je uvedeno v odstavci 6.3.2 této přílohy.
 A.7.2.2.2.2.
 Snížení činnosti uvažované součásti se měří a následně se použije jako mezní hodnota činnosti pro základní motor rodiny motorů s OBD.
 A.7.2.2.3.
 Kritéria monitorování činnosti schválená pro základní motor se považují za použitelná na celou rodinu motorů s OBD bez dalšího prokazování.
 A.7.2.2.4.
 Na základě dohody mezi výrobcem a orgánem schválení typu je možná úprava mezní hodnoty činnosti pro různé členy rodiny motorů s OBD, aby se vztahovala na různé konstrukční parametry (například velikost chladiče EGR). Tato dohoda musí být založena na relevantních technických prvcích.
 A.7.2.2.4.1.
 Na žádost orgánu schválení typu může být další člen rodiny motorů s OBD podroben schvalovacímu postupu popsanému v odstavci A.7.2.2.2.
 A.7.2.3. Výběr vhodné poškozené součásti
 A.7.2.3.1.
 Pro účely prokazování činnosti systému OBD u vybrané monitorovací funkce rodiny motorů s OBD se jako vhodná vybere poškozená součást na základním motoru rodiny motorů s OBD v souladu s odstavcem 6.3.2 této přílohy.
 A.7.2.3.2.
 V případě zkoušení druhého motoru v souladu s odstavcem A.7.2.2.4.1 se jako vhodná vybere poškozená součást na uvedeném druhém motoru


text:
v souladu s odstavcem 6.3.2 této přílohy.
 A.7.2.4. Prokazování činnosti systému OBD
 A.7.2.4.1.
 Prokazování činnosti systému OBD se provede v souladu s požadavky odstavce 7.1.2 této přílohy s použitím vybrané vhodné poškozené součásti, která je způsobilá pro použití se základním motorem.
 Dodatek 8
 Požadavky na prokazování v případě monitorování činnosti filtru částic vznětového motoru typu wall–flow
 A.8.1. Obecně
 A.8.1.1. Tento dodatek vymezuje fázi prokazování funkce systému OBD použitelnou v případě, kdy je předmětem monitorování činnosti proces filtrování filtru částic vznětového motoru typu wall–flow (DPF).
 A.8.1.2. Poškozený filtr DPF typu wall–flow lze vytvořit například vyvrtáním otvorů do nosiče filtru DPF nebo obroušením koncovek nosiče filtru DPF.
 A.8.2. Zkouška způsobilosti
 A.8.2.1. Princip
 A.8.2.1.1.
 Poškozený filtr DPF typu wall–flow se považuje za „vhodnou poškozenou součást“, pokud za provozních podmínek motoru stanovených pro účely uvedené zkoušky pokles tlaku („tlakový rozdíl“) v poškozeném filtru DPF typu wall–flow přesáhne nebo není menší než 60 % poklesu tlaku naměřeného v čistém a nepoškozeném filtru DPF typu wall–flow stejného typu.
 A.8.2.1.1.1.
 Výrobce musí prokázat, že tento čistý a nepoškozený filtr DPF typu wall–flow vytváří stejný protitlak jako poškozený filtr před svým poškozením.
 A.8.2.2. Proces výběru
 A.8.2.2.1.
 Aby mohl být poškozený filtr DPF typu wall–flow vybrán, musí být motor vybavený uvedeným filtrem DPF typu wall–flow v provozu za stabilizovaných podmínek v ustáleném stavu, při otáčkách a zatížení stanovených pro režim 9 zkušebního cyklu WHSC uvedených v příloze 4 tohoto předpisu (normalizovaná hodnota otáček 55 % a normalizovaný točivý moment 50 %).
 A.8.2.2.2.
 Aby mohl být poškozený filtr DPF typu wall–flow považován za „vhodnou poškozenou součást“, musí výrobce prokázat, že pokles tlaku v poškozeném filtru DPF typu wall–flow měřený, když je systém motoru v provozu za podmínek uvedených v odstavci A.8.2.2.1, není menší než procento poklesu tlaku v čistém a nepoškozeném filtru DPF za stejných podmínek, které se použije v souladu s odstavci A.8.2.1.1 a A.8.2.1.2 tohoto dodatku.
 A.8.2.3. Prokazování činnosti systému OBD
 A.8.2.3.1.
 Prokazování činnosti systému OBD se provede v souladu s požadavky odstavce 7.1.2 této přílohy s použitím vybraného poškozeného filtru DPF typu wall–flow namontovaného do základního systému motoru.
 PŘÍLOHA 9C
 TECHNICKÉ POŽADAVKY NA ZHODNOCENÍ VÝKONNOSTI PALUBNÍCH DIAGNOSTICKÝCH SYSTÉMŮ (OBD) V PROVOZU
 1. POUŽITELNOST
 V současném znění se tato příloha použije jen na silniční vozidla vybavená vznětovým motorem.
 2. VYHRAZENO
 3. DEFINICE
 3.1. „Poměr výkonnosti v provozu“
 Poměrem výkonnosti v provozu (IUPR) určité monitorovací funkce m systému OBD se rozumí:
 3.2. „Čitatel“
 Čitatelem určité monitorovací funkce m (čitatelm) se rozumí údaj počitadla udávající počet případů, kdy je vozidlo provozováno tak, že nastanou všechny podmínky monitorování, které jsou nezbytné pro to, aby tato určitá monitorovací funkce rozpoznala chybnou funkci.
 3.3. „Jmenovatel“
 Jmenovatelem určité monitorovací funkce m (jmenovatelm) se rozumí údaj počitadla udávající počet provozních stavů vozidla, s ohledem na podmínky, které jsou specifické pro tuto určitou monitorovací funkci.
 3.4. „Obecný jmenovatel“
 Obecným jmenovatelem se rozumí údaj počitadla udávající, kolikrát bylo vozidlo provozováno za obecných podmínek.
 3.5. Zkratky
 IUPR
 Poměr výkonnosti v provozu
 IUPRm
 Poměr výkonnosti v provozu určité monitorovací funkce m
 4. OBECNÉ POŽADAVKY
 Systém OBD musí mít schopnost


text:
nalézt a zaznamenat údaje o výkonnosti v provozu (odstavec 6) monitorovacích funkcí OBD specifikovaných v tomto odstavci, ukládat tyto údaje do paměti počítače a sdělovat je na požádání mimo vozidlo (odstavec 7).
 Údaje o výkonnosti v provozu monitorovací funkce jsou představovány čitatelem a jmenovatelem, z nichž je možno vypočítat IUPR.
 4.1. Monitorovací funkce IUPR
 4.1.1. Skupiny monitorovacích funkcí
 Výrobci musí zavést do systému OBD softwarové algoritmy k individuálnímu nalézání a hlášení údajů o výkonnosti v provozu skupin monitorovacích funkcí uvedených v dodatku 1 k této příloze.
 Nepožaduje se, aby výrobci zavedli do systému OBD softwarové algoritmy k individuálnímu nalézání a hlášení údajů o výkonnosti v provozu skupin monitorovacích funkcí, které jsou v činnosti kontinuálně, jak je stanoveno v odstavci 4.2.3 přílohy 9B, jestliže tyto monitorovací funkce jsou již částí jedné ze skupin monitorovacích funkcí uvedených v dodatku 1 k této příloze.
 Údaje o výkonnosti v provozu monitorovacích funkcí přiřazených různým výfukovým potrubím nebo skupinám válců motoru v rámci jedné skupiny monitorovacích funkcí musí být nalézány a zaznamenávány odděleně, jak je stanoveno v odstavci 6, a zaznamenávány, jak je stanoveno v odstavci 7.
 4.1.2. Vícenásobné monitorovací funkce
 U každé skupiny monitorovacích funkcí, pro něž se požaduje podle odstavce 4.1.1, aby byly zaznamenávány, musí systém OBD nalézat odděleně údaje o výkonnosti v provozu, jak je specifikováno v odstavci 6, pro každou z určitých monitorovacích funkcí patřících do této skupiny.
 4.2. Omezení použití údajů o výkonnosti v provozu
 Údaje o výkonnosti v provozu jediného vozidla se použijí pro statistické vyhodnocení údajů o výkonnosti v provozu systému OBD větší skupiny vozidel.
 Na rozdíl od jiných údajů OBD nemohou být údaje o výkonnosti v provozu použity k vytvoření závěrů o způsobilosti k provozu jednotlivého vozidla.
 5. POŽADAVKY NA VÝPOČET POMĚRŮ VÝKONNOSTI V PROVOZU
 5.1. Výpočet poměru výkonnosti v provozu
 U každé monitorovací funkce m uvažované v této příloze se vypočte poměr výkonnosti v provozu z následujícího vzorce:
 kde se čitatelm a jmenovatelm zvyšují podle ustanovení tohoto odstavce.
 5.1.1. Požadavky na poměr, když se vypočítává a ukládá systémem
 Každý poměr IUPRm musí mít jako minimální hodnotu nulu a jako maximální hodnotu 7,99527 s rozlišením 0,000122 (1).
 Poměr pro určitou součást se pokládá za rovný nule, kdykoliv je odpovídající čitatel rovný nule a odpovídající jmenovatel se nerovná nule.
 Poměr pro určitou součást se pokládá za rovný maximální hodnotě 7,99527, jestliže se odpovídající jmenovatel rovná nule nebo jestliže skutečná hodnota čitatele dělená jmenovatelem přesáhne maximální hodnotu 7,99527.
 5.2. Požadavky na zvyšování hodnoty čitatele
 Čitatel se nesmí zvýšit vícekrát než jednou za jízdní cyklus.
 Čitatel určité monitorovací funkce se musí zvýšit do 10 sekund, jestliže a jen jestliže jsou splněna následující kritéria v jediném jízdním cyklu:
 a)
 Byla splněna každá podmínka monitorování nutná k tomu, aby monitorovací funkce určité součásti zjistila chybnou funkci a uložila možný diagnostický chybový kód DTC, včetně umožnění uplatnění kritérií, existence nebo neexistence příslušných kódů DTC, dostatečnou dobu monitorování a přidělení prováděcích priorit diagnostiky (např. diagnostika „A“ se musí provést před diagnostikou „B“).
 Poznámka: Pro účely zvýšení čitatele určité monitorovací funkce nemusí postačovat splnění všech


text:
podmínek monitorování, které jsou nutné pro tuto monitorovací funkci, ke zjištění nepřítomnosti chybné funkce.
 b)
 U monitorovacích funkcí, které vyžadují vícenásobné stupně nebo případy výskytu v jediném jízdním cyklu ke zjištění chybné funkce, musí být splněny všechny podmínky monitorování potřebné k dokončení všech případů výskytu.
 c)
 U monitorovacích funkcí, které se používají k identifikaci selhání a které jsou v činnosti jen potom, co byl uložen možný diagnostický chybový kód DTC, musí být čitatel a jmenovatel stejný jako čitatel a jmenovatel monitorovací funkce, která zjistila původní chybnou funkci.
 d)
 U monitorovacích funkcí, které vyžadují hloubkovou operaci, aby se dále prozkoumal výskyt chybné funkce, může výrobce předložit orgánu schválení typu alternativní způsob k zvýšení čitatele. Tato alternativa by měla být rovnocenná způsobu, podle něhož by bylo přípustné zvýšit čitatel, když se vyskytla chybná funkce.
 U monitorovacích funkcí, které jsou v činnosti nebo ji dokončují při vypnutém motoru, se čitatel zvýší do 10 sekund potom, co monitorovací funkce dokončila svou činnost při vypnutém motoru, nebo do prvních 10 sekund od startu motoru v následujícím jízdním cyklu.
 5.3. Požadavky na zvýšení jmenovatele
 5.3.1. Obecná pravidla pro zvyšování
 Jmenovatel se zvýší jednou za jízdní cyklus, jestliže v průběhu tohoto jízdního cyklu:
 a)
 se obecný jmenovatel zvýšil, jak je stanoveno v odstavci 5.4; a
 b)
 nebylo zastaveno zvyšování obecného jmenovatele podle odstavce 5.6; a
 c)
 tam, kde je to vhodné, jsou splněna určitá doplňková pravidla pro zvyšování uvedená v odstavci 5.3.2.
 5.3.2. Dodatečná pravidla pro zvyšování u určité monitorovací funkce
 5.3.2.1. Zvláštní jmenovatel pro systém vypařování (vyhrazeno)
 5.3.2.2. Zvláštní jmenovatel pro systémy sekundárního vzduchu (vyhrazeno)
 5.3.2.3. Zvláštní jmenovatel pro součásti/systémy, které jsou v činnosti jen při startování motoru
 Navíc k požadavkům odstavce 5.3.1 písm. a) a b) se zvýší jmenovatel (jmenovatele) pro monitorovací funkce součástí nebo systémů, které jsou v činnosti jen při startování motoru, jestliže součást nebo strategie dostává povel „zapnout“ po dobu nejméně 10 sekund.
 K určení této doby trvání povelu „zapnuto“ nesmí systém OBD jen pro účely monitorování zahrnout dobu průběhu hloubkové operace u kterékoli ze součástí nebo strategií, ke kterým dochází později v tomtéž jízdním cyklu.
 5.3.2.4. Zvláštní jmenovatel pro součásti nebo systémy, které nedostávají nepřetržitě povel k fungování
 Navíc k požadavkům odstavce 5.3.1 písm. a) a b) se zvýší jmenovatel (jmenovatele) u monitorovacích funkcí součástí nebo systémů, které nedostávají nepřetržitě povel k fungování (např. systémy s proměnným časováním ventilů – VVT – nebo ventily recirkulace výfukových plynů EGR), jestliže tato součást nebo tento systém dostává povel k fungování (např. povel „zapnout“, „otevřít“, „zavřít“, „zablokovat“) při dvou nebo více příležitostech během jízdního cyklu nebo v kumulativní době nejméně 10 sekund, podle toho, co nastane dříve.
 5.3.2.5. Zvláštní jmenovatel pro DPF
 Navíc k požadavkům odstavce 5.3.1 písm. a) a b) se zvýší jmenovatel (jmenovatele) pro DPF v nejméně jednom jízdním cyklu, jestliže od posledního zvýšení jmenovatele vozidlo najelo nejméně 800 kumulativních kilometrů nebo byl motor provozován po dobu nejméně 750 minut.
 5.3.2.6. Zvláštní jmenovatel pro oxidační katalyzátory
 Navíc k požadavkům odstavce 5.3.1 písm. a) a b) se zvýší jmenovatel (jmenovatele) monitorovacích funkcí oxidačních


text:
katalyzátorů použitých k účelu aktivní regenerace DPF, jestliže je vydáván povel k činnosti regenerace po dobu nejméně 10 sekund.
 5.3.2.7. Zvláštní jmenovatel pro hybridní vozidla (vyhrazeno)
 5.4. Požadavky na zvýšení obecného jmenovatele
 Obecný jmenovatel se zvýší do 10 sekund, jestliže a jen jestliže jsou v jediném jízdním cyklu splněna tato kritéria:
 a)
 Kumulativní doba od startu jízdního cyklu je nejméně 600 sekund při:
 i)
 nadmořské výšce menší než 2 500 m; a
 ii)
 okolní teplotě rovnající se 266 K (–7 °C) nebo vyšší; a
 iii)
 okolní teplotě rovnající se 308 K (35 °C) nebo nižší.
 b)
 Kumulativní provoz motoru při nejméně 1 150 ot/min po dobu nejméně 300 sekund při podmínkách specifikovaných v písmeni a); místo kritéria 1 150 ot/min se výrobce může rozhodnout použít provoz motoru při nejméně 15 % vypočteného zatížení nebo provoz vozidla při nejméně 40 km/h;
 c)
 nepřetržitý provoz vozidla při volnoběhu (např. pedál akcelerátoru je uvolněn a buď rychlost vozidla je nejvýše 1,6 km/h, nebo otáčky motoru jsou nejvýše 200 ot/min nad normálními volnoběžnými otáčkami při zahřátém motoru) po dobu nejméně 30 sekund za podmínek specifikovaných výše v písmeni a).
 5.5. Požadavky na zvýšení údaje počitadla cyklů zapalování
 Údaj počitadla cyklů zapalování se zvýší jednou a jen jednou za start motoru.
 5.6. Znemožnění zvyšování čitatelů, jmenovatelů a obecného jmenovatele
 5.6.1. Do 10 sekund poté, co byla zjištěna chybná funkce (tj. je uložen možný nebo potvrzený a aktivní diagnostický a chybový kód DTC), která znemožňuje činnost monitorovací funkce, musí systém OBD znemožnit další zvyšování odpovídajícího čitatele a jmenovatele každé monitorovací funkce, která byla vyřazena z činnosti.
 Jestliže chybná funkce přestala být nadále zjišťována (např. možný diagnostický chybový kód DTC je vymazán samočinně nebo příkazem skenovacího nástroje), obnoví se do 10 sekund znovu zvyšování všech odpovídajících čitatelů a jmenovatelů.
 5.6.2. Do 10 sekund od vstupu do činnosti jednotky odběru výkonu (PTO), která vyřadí z činnosti monitorovací funkci, jak je přípustné podle odstavce 5.2.5 přílohy 9B, znemožní systém OBD další zvyšování odpovídajícího čitatele a jmenovatele pro každou monitorovací funkci, která je vyřazena z činnosti.
 Když činnost jednotky odběru výkonu (PTO) skončí, zahájí se do 10 sekund zvyšování všech odpovídajících čitatelů a jmenovatelů.
 5.6.3. V případě chybné funkce (tj. je uložen možný nebo potvrzený a aktivní diagnostický a chybový kód DTC), která brání rozhodnutí, zda jsou splněna kritéria pro jmenovatelem monitorovací funkce m uvedená v odstavci 5.3 (2), znemožní systém OBD do 10 sekund další zvyšování čitatelem a jmenovatelem.
 Zvyšování Čitatelem a Jmenovatelem se znovu obnoví do 10 sekund poté, co chybná funkce přestala existovat (např. příslušný kód byl vymazán samočinně nebo příkazem čtecího nástroje).
 5.6.4. V případě chybné funkce (tj. je uložen možný nebo potvrzený a aktivní diagnostický chybový kód DTC), která brání rozhodnutí, zda jsou splněna kritéria pro obecný jmenovatelm uvedená v odstavci 5.4, znemožní systém OBD do 10 sekund další zvyšování obecného jmenovatele.
 Zvyšování obecného jmenovatele se znovu obnoví do 10 sekund poté, co chybná funkce přestala existovat (např. příslušný kód byl vymazán samočinně nebo příkazem čtecího nástroje).
 Za žádných jiných okolností nelze zvyšování obecného jmenovatele


text:
znemožnit.
 6. POŽADAVKY NA NALÉZÁNÍ A ZAZNAMENÁVÁNÍ ÚDAJŮ O VÝKONNOSTI V PROVOZU
 U každé skupiny monitorovacích funkcí, jejichž seznam je uveden v dodatku 1 této přílohy, musí systém OBD nalézt odděleně čitatele a jmenovatele pro každou z určitých monitorovacích funkcí uvedených v dodatku 3 přílohy 9B a patřících do této skupiny.
 Musí hlásit pro určitou monitorovací funkci jen odpovídajícího čitatele a jmenovatele, které mají nejnižší číselný poměr.
 Jestliže dvě nebo více monitorovacích funkcí mají totožné poměry, musí se pro určitou skupinu monitorovacích funkcí hlásit odpovídající čitatel a jmenovatel určité monitorovací funkce, u které má jmenovatel nejvyšší hodnotu.
 Aby se určil bez pochybností nejnižší poměr skupiny, vezmou se v úvahu jen monitorovací funkce zvláště uvedené v této skupině (např. čidlo NOx, když je použito k vykonávání jedné z monitorovacích funkcí, jejichž seznam je uveden v příloze 9B, dodatku 3, oddílu 3 „SCR“, se vezme v úvahu ve skupině monitorovacích funkcí „čidlo výfukového plynu“ a nikoli ve skupině monitorovacích funkcí „SCR“.
 Systém OBD musí také nalézat a hlásit obecného jmenovatele a údaj počitadla cyklů zapalování.
 Pozn.: Podle odstavce 4.1.1 se nepožaduje, aby výrobci zaváděli do systému OBD softwarové algoritmy k individuálnímu nalézání a hlášení čitatelů a jmenovatelů monitorovacích funkcí, které jsou v činnosti nepřetržitě.
 7. POŽADAVKY NA UKLÁDÁNÍ A SDĚLOVÁNÍ ÚDAJŮ O VÝKONNOSTI V PROVOZU
 Sdělování údajů o výkonnosti v provozu je novým případem použití a není zahrnuto mezi tři existující případy použití, jejichž předmětem je výskyt možných chybných funkcí.
 7.1. Informace o údajích o výkonnosti v provozu
 Informace o údajích o výkonnosti v provozu zaznamenaných systémem OBD musí být dostupné na požadavek vyslaný z prostoru mimo vozidlo podle odstavce 7.2.
 Tato informace poskytne údaje o výkonnosti v provozu orgánům pro schválení typu.
 Systém OBD musí poskytnout všechny informace (podle použitelné normy stanovené v dodatku 6 přílohy 9B) pro externí zkušební zařízení ke zjišťování IUPR, aby mohly být údaje využity a aby měl inspektor k dispozici tyto informace:
 a)
 identifikační číslo vozidla (VIN);
 b)
 čitatel a jmenovatel pro každou skupinu monitorovacích funkcí zaznamenané systémem podle odstavce 6;
 c)
 obecný jmenovatel;
 d)
 údaj počitadla cyklů zapalování;
 e)
 celkový počet hodin provozu motoru;
 f)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí třídy A;
 g)
 potvrzené a aktivní diagnostické chybové kódy DTC chybných funkcí tříd B (B1 a B2).
 Tyto informace musí být dostupné přístupem „pouze pro čtení“ (tj. bez možnosti vymazání).
 7.2. Přístup k údajům o výkonnosti v provozu
 Přístup k údajům o výkonnosti v provozu musí být poskytnut jen podle norem uvedených v příloze 9B dodatku 6 a následujících pododstavcích (3).
 Přístup k údajům o výkonnosti v provozu nesmí záviset na žádném přístupovém kódu nebo jiném zařízení nebo metodě, které je možno získat jen od výrobce nebo jeho dodavatelů. Interpretace údajů o výkonnosti v provozu nesmí vyžadovat žádnou zvláštní dekódovací informaci, aniž by taková informace byla veřejně dostupná.
 Způsob přístupu (tj. přístupový bod/uzel) k údajům o výkonnosti v provozu musí být stejný jako způsob používaný k získávání všech informací z OBD. Tento způsob musí umožnit přístup k úplným údajům o výkonnosti


text:
v provozu požadovaným touto přílohou.
 7.3. Opětná inicializace údajů o výkonnosti v provozu
 7.3.1. Znovunastavení na nulu
 Každé číslo se znovu nastaví na nulu jen tehdy, když dojde k znovunastavení energeticky nezávislé paměti s přímým přístupem (NVTAM) (např. v případě přeprogramování). Čísla se nesmí znovu nastavit na nulu za žádných jiných okolností, včetně případu, kdy je přijat příkaz čtecího nástroje k vymazání chybných kódů.
 7.3.2. Znovunastavení v případě přetečení paměti
 Jestliže čitatel nebo jmenovatel pro určitou monitorovací funkci dosáhne hodnoty 65 535 ± 2, vydělí se obě čísla dvěma dříve, než se jedno nebo druhé zvýší, aby se předešlo problémům s přetečením paměti.
 Jestliže údaj počitadla cyklů zapalování dosáhne maximální hodnoty 65 535 ± 2, může se počitadlo cyklů přetočit a jeho údaj nastavit na nulu v příštím cyklu zapalování, aby se předešlo problémům s přetečením paměti.
 Jestliže obecný jmenovatel dosáhne maximální hodnoty 65 535 ± 2, může se obecný jmenovatel přetočit a nastavit na nulu v příštím jízdním cyklu, který splňuje podmínky k určení obecného jmenovatele, aby se předešlo problémům s přetečením paměti.
 (1) Tato hodnota odpovídá maximální hexadecimální hodnotě 0×FFFF s rozlišením 0×1.
 (2) Např. rychlost vozidla / otáčky motoru / vypočtené zatížení, teplota okolí, nadmořská výška, provoz ve volnoběhu nebo doba provozu.
 (3) Je povoleno, aby výrobce použil doplňkový displej palubního diagnostického systému, jako je zobrazovací displej namontovaný na přístrojovou desku, k přístupu k údajům o výkonnosti v provozu. Pro takový přídavný přístroj neplatí požadavky této přílohy.
 Dodatek 1
 Skupiny monitorovacích funkcí
 Skupiny monitorovacích funkcí uvažované v této příloze jsou:
 A.
 Oxidační katalyzátory
 Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 bodu 5.
 B.
 Systémy selektivní katalytické redukce (SCR)
 Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 bodu 3.
 C.
 Čidla výfukového plynu a čidla kyslíku
 Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 bodu 13.
 D.
 Systémy recirkulace výfukových plynů (EGR) a systémy proměnného časování ventilů (VVT)
 Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 bodech 6 a 9.
 E.
 Systémy filtrů částic vznětových motorů (DPF)
 Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 bodu 2.
 F.
 Systém řízení přeplňovacího tlaku
 Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 bodu 8.
 G.
 Pohlcovač NOx
 Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 bodu 4.
 H.
 Třícestný katalyzátor
 Monitorovací funkce specifické pro tuto skupinu jsou funkce uvedené v příloze 9B dodatku 3 bodu 15.
 I.
 Systémy vypařování (vyhrazeno)
 J.
 Systém sekundárního vzduchu (vyhrazeno)
 Určitá monitorovací funkce patří jen do jedné z těchto skupin.
 PŘÍLOHA 10
 POŽADAVKY NA OMEZOVÁNÍ EMISÍ MIMO CYKLUS (OCE) A EMISÍ V PROVOZU
 1. POUŽITELNOST
 Tato příloha stanoví požadavky na výkon a zákaz odpojovacích strategií pro motory a vozidla, jejichž typ je schvalován podle tohoto předpisu, s cílem dosáhnout účinné regulace emisí u široké škály motorů a okolních provozních podmínek zjišťovaných při


text:
běžném provozním chodu vozidla. Tato příloha rovněž stanoví zkušební postupy pro zkoušky emisí mimo cyklus během schvalování typu a při vlastním užívání vozidla.
 Základem této přílohy je celosvětově harmonizovaný technický předpis GTR č. 10 o OCE.
 2. VYHRAZENO (1)
 3. DEFINICE
 3.1. „Startem motoru“ se rozumí postup od iniciace otáčení klikového hřídele až do okamžiku, kdy motor dosáhne otáčky, které jsou o 150 ot/min nižší než normální volnoběžné otáčky zahřátého motoru (jak je stanoveno pro polohu řazení „jízda“ („drive“) u vozidel s automatickou převodovkou);
 3.2. „Zahřátím motoru“ se rozumí dostatečně dlouhý provoz vozidla tak, aby teplota chladiva dosáhla nejméně 70 °C;
 3.3. „Jmenovitými otáčkami“ se rozumějí nejvyšší otáčky při plném zatížení dovolené regulátorem, které uvádí výrobce v prodejní a servisní dokumentaci, nebo, není-li takový regulátor použit, otáčky při kterých je dosaženo maximálního výkonu motoru uvedeného výrobcem v prodejní a servisní dokumentaci;
 3.4. „Regulovanými emisemi“ se rozumějí plynné znečišťující látky a částice (PM) definované v odstavci 2 tohoto předpisu.
 4. OBECNÉ POŽADAVKY
 Každý systém motoru a každý konstrukční prvek, který je schopný ovlivnit emise regulovaných znečišťujících látek, musí být konstruován, vyroben, smontován a instalován tak, aby umožňoval motoru a vozidlu splňovat požadavky této přílohy.
 4.1. Zákaz odpojovacích strategií
 Systémy motorů a vozidel nesmí být vybaveny odpojovací strategií.
 4.2. Vyhrazeno (2)
 5. PROVOZNÍ POŽADAVKY
 5.1. Strategie pro emise
 Strategie pro emise musí být navrženy tak, aby umožňovaly systému motoru splňovat při normálním používání ustanovení této přílohy. Normální používání není omezeno na podmínky používání specifikované v odstavci 6.
 5.1.1. Požadavky na základní strategie pro emise
 Základní strategie pro emise se nesmí aplikovat rozdílným způsobem na provoz při příslušné zkoušce ke schválení typu nebo k certifikaci a na jiný druh provozu a poskytovat nižší úroveň regulace emisí za podmínek odlišných od podmínek pro zkoušky ke schválení typu nebo k certifikaci.
 5.1.2. Požadavky na pomocné strategie pro emise
 Pomocná strategie pro emise nesmí snižovat účinnost regulace emisí dané základní strategie pro emise za podmínek, které je možno očekávat v normálním provozu a používání vozidla kromě případu, kdy pomocná strategie pro emise splňuje jednu z následujících specifických výjimek:
 a)
 její činnost je v zásadě obsažena v příslušných zkouškách pro schvalování typu včetně zkušebních postupů mimo cyklus podle odstavce 7 této přílohy a ustanovení o shodnosti v provozu stanovených v odstavci 9 tohoto předpisu;
 b)
 uvádí se do činnosti za účely ochrany motoru a/nebo vozidla od poškození nebo havárie;
 c)
 uvádí se do činnosti jen při startování nebo zahřívání motoru, jak je definováno v této příloze;
 d)
 její činnost se používá ke změně regulace jednoho druhu regulovaných emisí za účelem zachování regulace jiného druhu regulovaných emisí za specifických okolních nebo provozních podmínek, které se podstatně liší od podmínek pro příslušné zkoušky ke schválení typu nebo k certifikaci. Celkové působení takové pomocné strategie pro emise musí kompenzovat vlivy extrémních okolních podmínek tak, aby se zajistila přijatelná regulace všech regulovaných emisí.
 5.2. Celosvětově harmonizované nepřekročitelné (WNTE) mezní hodnoty emisí plynných látek a emisí částic ve výfukových plynech
 5.2.1. Emise ve výfukových plynech nesmí překročit příslušné mezní hodnoty stanovené v


text:
odstavci 5.2.2.
 5.2.2. Příslušné mezní hodnoty jsou následující:
 a)
 pro CO: 2 000 mg/kWh;
 b)
 pro THC: 220 mg/kWh;
 c)
 pro NOx: 600 mg/kWh;
 d)
 pro PM: 16 mg/kWh.
 6. OKOLNÍ A PROVOZNÍ PODMÍNKY
 Mezní hodnoty emisí WNTE se použijí při:
 a)
 všech atmosférických tlacích vyšších než 82,5 kPa nebo při tlaku odpovídajícím této hodnotě;
 b)
 všech teplotách nižších nebo rovných teplotě určené rovnicí 5 při určeném atmosférickém tlaku:
 (5)
 kde:
 T
 je teplota okolního vzduchu, K
 pb
 je atmosférický tlak, kPa;
 c)
 všech teplotách chladiva motoru nad 343 K (70°C).
 Podmínky okolního atmosférického tlaku a teploty jsou znázorněny na obrázku 1.
 Znázornění podmínek atmosférického tlaku a teploty pro WNTE
 Obrázek 1:
 Znázornění podmínek atmosférického tlaku a teploty
 7. LABORATORNÍ ZKOUŠKY MOTORŮ A ZKOUŠKY MOTORŮ VE VOZIDLECH MIMO CYKLUS PŘI SCHVALOVÁNÍ TYPU
 Požadavky na laboratorní zkoušku mimo cyklus se nepoužijí pro schvalování typu zážehového motoru podle tohoto předpisu.
 7.1. Kontrolní oblast WNTE
 Kontrolní oblast WNTE zahrnuje body otáček motoru a zatížení definované v odstavcích 7.1.1 až 7.1.6. Na obrázku 2 je znázorněn příklad kontrolní oblasti WNTE.
 7.1.1. Rozsah otáček motoru
 Kontrolní oblast WNTE zahrnuje všechny provozní otáčky mezi 30. percentilem kumulativního rozložení otáček v rozmezí celého zkušebního cyklu WHTC, včetně volnoběhu, (n30) a nejvyššími otáčkami, při nichž je dosaženo 70 % maximálního výkonu (nhi). Na obrázku 3 je znázorněn příklad kumulativního rozložení frekvencí otáček WNTE pro určitý motor.
 7.1.2. Rozsah točivého momentu motoru
 Kontrolní oblast WNTE zahrnuje všechny body zatížení motoru s hodnotou točivého momentu větší nebo rovnou 30 % maximální hodnoty točivého momentu motoru.
 7.1.3. Rozsah výkonu motoru
 Nehledě na ustanovení odstavců 7.1.1 a 7.1.2 jsou pro všechny emise vyloučeny z kontrolní oblasti WNTE body otáček a zatížení, pro které je výkon menší než 30 % hodnoty maximálního výkonu.
 7.1.4. Použití koncepce rodiny motorů
 V zásadě má každý motor v rámci rodiny, která má jednotnou křivku točivého moment / výkonu, svou individuální kontrolní oblast WNTE. Pro zkoušky v provozu se použije individuální kontrolní oblast WNTE dotyčného motoru. Pro zkoušky ke schválení typu (k certifikaci) v rámci koncepce rodiny motorů stanovené celosvětovým technickým předpisem GTR o WHDC může výrobce volitelně použít jedinou kontrolní oblast WNTE pro rodinu motorů za těchto podmínek:
 a)
 může se použít jediný rozsah otáček motoru kontrolní oblasti WNTE, jestliže změřené otáčky motoru n30 a nhi se neliší o více než ± 3 % od otáček motoru udaných výrobcem. Jestliže dovolená odchylka je překročena u kterýchkoli z otáček motoru, použijí se k určení kontrolní oblasti WNTE změřené otáčky motoru;
 b)
 může se použít jediný rozsah točivého momentu / výkonu motoru kontrolní oblasti WNTE, jestliže pokrývá plný rozsah od nejvyššího výkonu v rodině k nejnižšímu výkonu. Případně je přípustné seskupení výkonů motoru do rozdílných kontrolních oblastí WNTE.
 Obrázek 2:
 Příklad kontrolní oblasti WNTE
 Obrázek 3:
 Příklad kumulativního rozložení frekvencí otáček WNTE
 7.1.5. Výjimka pro určité provozní body WNTE
 Výrobce může při schválení typu / certifikaci požádat příslušný orgán schválení typu, aby vyňal určité provozní body z kontrolní oblasti WNTE definované v odstavcích 7.1.1 až 7.1.4. Orgán schválení typu


text:
může udělit tuto výjimku, jestliže výrobce může prokázat, že motor není nikdy schopen provozu v takových bodech při jeho použití v jakékoli kombinaci vozidla.
 7.2. Minimální doba trvání WNTE a frekvence odběru dat
 7.2.1. Pro určení souladu s mezními hodnotami emisí podle WNTE specifikovanými v odstavci 5.2 se motor uvede do provozu v kontrolní oblasti WNTE definované v odstavci 7.1 a jeho emise budou měřeny a integrovány po dobu nejméně 30 sekund. Proces podle WNTE je definován jako jediná série integrovaných emisí za určitý časový úsek. Například jestliže je motor v provozu po nepřetržitou dobu 65 sekund v kontrolní oblasti a okolních podmínkách podle WNTE, jedná se o jeden proces podle WNTE a průměrná hodnota emisí bude stanovena pro celou dobu 65 sekund. V případě laboratorních zkoušek se použije doba integrace definovaná v odstavci 7.5.
 7.2.2. Jestliže u motorů vybavených regulací emisí, která zahrnuje periodickou regeneraci, dojde k případu regenerace v průběhu zkoušky WNTE, pak musí být doba pro zprůměrování nejméně tak dlouhá, jako je čas mezi těmito případy násobený počtem úplných případů regenerace v průběhu doby odběru vzorků. Tento požadavek platí jen pro motory, které vysílají elektronický signál udávající začátek případu regenerace.
 7.2.3. Proces podle WNTE je sledem dat shromážděných frekvencí nejméně 1 Hz v průběhu provozu motoru v kontrolní oblasti WNTE po minimální dobu trvání případu nebo po dobu delší. Změřená data emisí se zprůměrují pro dobu trvání každého procesu podle WNTE.
 7.3. Zkoušení v provozu
 Při schvalování typu se provede prokazovací zkouška PEMS u základního motoru ve vozidle s použitím postupu popsaného v dodatku 1 této přílohy.
 7.3.1. Výrobce může vybrat vozidlo, které bude použito pro zkoušení, ale s volbou vozidla musí souhlasit orgán schválení typu. Charakteristika vozidla použitého pro prokazovací zkoušku PEMS musí být reprezentativní pro kategorii vozidel určenou pro systém motoru. Vozidlo smí být prototyp.
 7.3.2. Na žádost orgánu schválení typu může být ve vozidle zkoušen další motor z téže rodiny motorů nebo rovnocenný motor představující jinou kategorii vozidel.
 7.4. Zkoušky WNTE v laboratoři
 Jestliže se použijí ustanovení této přílohy jako základ pro zkoušky v laboratoři, použije se toto ustanovení:
 7.4.1. Specifické hmotnostní emise regulovaných znečišťujících látek se určí na základě náhodně stanovených zkušebních bodů v kontrolní oblasti WNTE. Všechny zkušební body se musí nalézat ve 3 náhodně vybraných buňkách mřížky vytvořené na ploše kontrolní oblasti. Mřížka musí obsahovat 9 buněk u motorů se jmenovitými otáčkami menšími než 3 000 ot/min a 12 buněk u motorů se jmenovitými otáčkami minimálně 3 000 ot/min. Mřížky jsou definovány takto:
 a)
 vnější hranice mřížky se shodují s ohraničením kontrolní oblasti WNTE;
 b)
 u mřížek s 9 buňkami 2 svislé čáry rozdělují na 3 stejné úseky interval mezi otáčkami n30 a nhi, u mřížek s 12 buňkami 3 svislé čáry rozdělují na 4 stejné úseky interval mezi otáčkami n30 a nhi; a
 c)
 2 čáry procházejí na každé ze svislých čar body, které jsou umístěny tak, aby rozdělovaly na 3 stejné úseky interval mezi hranicemi kontrolní oblasti WNTE na každé ze svislých čar.
 Příklady mřížek vytvořených pro určité motory


text:
jsou znázorněny na obrázcích 5 a 6.
 7.4.2. Každá ze 3 vybraných buněk mřížky obsahuje 5 náhodně zvolených zkušebních bodů, takže v kontrolní oblasti WNTE se zkouší v celkem 15 náhodně zvolených bodech. Zkoušky v každé buňce se provádějí postupně po jednotlivých buňkách. Proto se zkouší ve všech 5 bodech jedné buňky mřížky, než se přejde do další buňky mřížky. Zkušební body jsou seskupeny do jediného zkušebního cyklu v ustáleném stavu s lineárními přechody.
 7.4.3. Pořadí, v kterém se zkoušejí jednotlivé buňky mřížky a pořadí zkoušek v bodech uvnitř buňky mřížky se určí náhodně. Tři buňky mřížky, v kterých se zkouší, 15 zkušebních bodů, pořadí zkoušek buněk mřížky a pořadí bodů uvnitř buňky mřížky určí orgán schválení typu nebo orgán pro certifikaci, přičemž použije uznávané statistické metody náhodného výběru.
 7.4.4. Průměrné hodnoty specifických hmotnostních emisí regulovaných znečišťujících látek nesmí překročit mezní hodnoty WNTE stanovené v odstavci 5.2 při měření v kterémkoli ze zkušebních cyklů v buňce mřížky s 5 zkušebními body.
 7.4.5. Průměrné hodnoty specifických hmotnostních emisí regulovaných znečišťujících látek nesmí překročit mezní hodnoty WNTE stanovené v odstavci 5.2 při měření v celém zkušebním cyklu s 15 zkušebními body.
 7.5. Postup zkoušky v laboratoři
 7.5.1. Po dokončení zkoušky WHSC se motor stabilizuje v režimu 9 zkušebního cyklu WHSC po dobu nejméně tří minut. Vlastní sled zkoušek začne bezprostředně po dokončení stabilizační fáze.
 7.5.2. Motor pracuje po dobu 2 minut v každém náhodně vybraném zkušebním bodu. Tato doba zahrnuje předcházející lineární přechod z předchozího zkušebního bodu, v kterém probíhal ustálený stav. Přechody mezi zkušebními body jsou lineární u otáček a u zatížení a trvají 20 s ± 1 s.
 7.5.3. Celková doba zkoušky, od začátku do ukončení, je 30 minut. Zkouška každého souboru 5 náhodně vybraných bodů v buňce mřížky trvá 10 minut, měřeno od začátku vstupního přechodu k prvnímu bodu až do konce měření v ustáleném stavu v pátém bodu. Na obrázku 5 je znázorněn sled postupu zkoušky.
 7.5.4. Zkouška WNTE v laboratoři musí splňovat statistické potvrzení podle odstavce 7.8.7 přílohy 4.
 7.5.5. Měření emisí se musí provést podle odstavců 7.5, 7.7 a 7.8 přílohy 4.
 7.5.6. Výsledky zkoušky se musí vypočítat podle odstavce 8 přílohy 4.
 Obrázek 4
 Schematický příklad začátku zkušebního cyklu WNTE
 Obrázky 5 a 6
 Mřížky zkušebního cyklu WNTE
 7.6. Zaokrouhlování
 Každý konečný výsledek zkoušky se jedním krokem zaokrouhlí na takový počet desetinných míst za desetinnou čárkou, který je v souladu s příslušnou emisní normou WHDC a jedním dalším významným číselným údajem, v souladu s ASTM E 29-06. Zaokrouhlování mezihodnot, na kterých jsou založeny konečné výsledné hodnoty emisí specifických pro brzdu, není povoleno.
 8. VYHRAZENO
 9. VYHRAZENO
 10. PROHLÁŠENÍ O SPLNĚNÍ POŽADAVKŮ NA EMISE NEPOKRYTÉ ZKUŠEBNÍMI CYKLY
 V žádosti o schválení typu výrobce uvede prohlášení, že daná rodina motorů nebo vozidlo splňuje požadavky tohoto předpisu omezující emise mimo cyklus. Kromě tohoto prohlášení se shoda s příslušnými mezními hodnotami emisí a s požadavky na emise v provozu ověří dalšími zkouškami.
 10.1. Příklad prohlášení o splnění požadavku na emise nepokryté zkušebními cykly
 Tento text je příkladem prohlášení o


text:
splnění požadavků:
 „(Jméno výrobce) osvědčuje, že motory, které tvoří tuto rodinu, splňují všechny požadavky této přílohy. (Jméno výrobce) činí toto prohlášení v dobré víře, po příslušném technickém vyhodnocení emisních vlastností motoru, tvořících tuto rodinu motorů, v celém příslušném rozsahu provozních a okolních podmínek.“
 10.2. Základ prohlášení o splnění požadavků na emise nepokryté zkušebními cykly
 Výrobce musí uchovávat ve svém objektu záznamy, které obsahují všechna data ze zkoušek, technické analýzy a ostatní informace, které tvoří základ pro prohlášení o splnění požadavku na emise nepokryté zkušebními cykly. Výrobce musí předložit na vyžádání tyto informace orgánu pro certifikaci nebo orgánu schválení typu.
 11. DOKUMENTACE
 Orgán schválení typu může rozhodnout, že bude požadovat, aby mu výrobce předložil soubornou dokumentaci. Ta musí popisovat každý konstrukční prvek a strategii regulace emisí systému motoru a prostředky, kterými tento systém řídí své výstupní proměnné veličiny, ať již přímo nebo nepřímo.
 Tyto informace mohou obsahovat úplný popis strategie regulace emisí. Kromě toho může tento popis také zahrnovat informace o činnosti všech pomocných strategií pro emise a základních strategií pro emise, včetně popisu parametrů, které jsou měněny kteroukoli pomocnou strategií pro emise, dále mezní podmínky činnosti pomocných strategií pro emise a údaje o tom, které pomocné strategie pro emise a základní strategie pro emise jsou schopny činnosti v podmínkách postupu zkoušek podle této přílohy.
 (1) Číslování této přílohy odpovídá číslování celosvětově harmonizovaného technického předpisu GTR č. 10 o OCE. Některé odstavce předpisu GTR o OCE však nejsou v této příloze zapotřebí.
 (2) Číslování této přílohy odpovídá číslování celosvětově harmonizovaného technického předpisu GTR č. 10 o OCE. Některé odstavce předpisu GTR o OCE však nejsou v této příloze zapotřebí.
 Dodatek 1
 Prokazovací zkouška PEMS při schvalování typu
 A.1.1. Úvod
 V tomto dodatku se popisuje postup pro prokazovací zkoušku PEMS při schvalování typu.
 A.1.2. Zkoušené vozidlo
 A.1.2.1. Vozidlo použité pro prokazovací zkoušku PEMS musí být reprezentativní pro kategorii vozidel určenou pro montáž systému motoru. Vozidlo smí být prototyp nebo přizpůsobené vozidlo ze sériové výroby.
 A.1.2.2. Musí být prokázána dostupnost a shodnost informací datového toku z ECU (například podle ustanovení odstavce 5 přílohy 8 tohoto předpisu).
 A.1.3. Podmínky zkoušek
 A.1.3.1. Užitečné zatížení vozidla
 Užitečné zatížení vozidla se v souladu s přílohou II stanoví jako 50–60 % maximálního užitečného zatížení vozidla.
 A.1.3.2. Okolní podmínky
 Zkouška se provede za okolních podmínek popsaných v odstavci 4.2 přílohy 8.
 A.1.3.3. Teplota chladicí kapaliny musí odpovídat odstavci 4.3 přílohy 8.
 A.1.3.4. Palivo, maziva a činidlo
 Palivo, mazací olej a činidlo pro systém následného zpracování výfukových plynů musí splňovat ustanovení odstavce 4.4 přílohy 8.
 A.1.3.5. Požadavky na jízdu a provozní požadavky
 Požadavky na jízdu a provozní požadavky jsou tytéž jako požadavky popsané v odstavcích 4.5 až 4.6.8 přílohy 8.
 A.1.4. Hodnocení emisí
 A.1.4.1. Zkouška se provádí a výsledky zkoušky se vypočtou v souladu s odstavcem 6 přílohy 8.
 A.1.5. Zpráva
 A.1.5.1. Technická zpráva obsahující popis prokazovací zkoušky PEMS musí uvádět provedené činnosti a výsledky a obsahovat alespoň tyto informace:
 a)
 obecné informace podle popisu v odstavci 10.1.1 přílohy 8;
 b)
 vysvětlení toho, proč vozidlo (vozidla) použité (použitá) pro tuto


text:
zkoušku lze považovat za reprezentativní pro kategorii vozidel určenou pro systém motoru;
 c)
 informace o zkušebním vybavení a údaje o zkoušce podle popisu v odstavcích 10.1.3 a 10.1.4 přílohy 8;
 d)
 informace o zkoušeném motoru podle popisu v odstavci 10.1.5 přílohy 8;
 e)
 informace o vozidle použitém pro zkoušku podle popisu v odstavci 10.1.6 přílohy 8;
 f)
 informace o vlastnostech trasy podle popisu v odstavci 10.1.7 přílohy 8;
 g)
 informace o okamžitých naměřených a vypočtených údajích podle popisu v odstavcích 10.1.8 a 10.1.9 přílohy 8;
 h)
 informace o středních hodnotách a integrovaných údajích podle popisu v odstavci 10.1.10 přílohy 8;
 i)
 vyhovující a nevyhovující výsledky podle popisu v odstavci 10.1.11 přílohy 8;
 j)
 informace o ověření zkoušek podle popisu v odstavci 10.1.12 přílohy 8.
 PŘÍLOHA 11
 POŽADAVKY NA ZAJIŠTĚNÍ SPRÁVNÉ FUNKCE OPATŘENÍ K REGULACI EMISÍ NOX
 1. ÚVOD
 Tato příloha stanoví požadavky k zajištění správné funkce opatření k regulaci emisí NOx. Obsahuje požadavky na vozidla, jež ke snížení emisí používají činidlo.
 2. OBECNÉ POŽADAVKY
 Každý systém motoru, na který se vztahuje tato příloha, musí být navržen, vyroben a namontován tak, aby umožnil splnit tyto požadavky po celou dobu běžné životnosti motoru a za obvyklých podmínek používání. K dosažení tohoto cíle je přípustné, aby motory, které byly používány delší dobu, než je příslušná doba životnosti uvedená v odstavci 5.4 tohoto předpisu, vykazovaly určité zhoršení funkce a citlivosti monitorovacího systému.
 2.1. Alternativní schvalování
 2.1.1. Vyhrazeno (1)
 2.2. Požadované informace
 2.2.1. Informace, jež plně popisují provozní vlastnosti systému motoru, na které se vztahuje tato příloha, poskytne výrobce ve formě stanovené v příloze 1.
 2.2.2. V žádosti o schválení typu výrobce specifikuje vlastnosti všech činidel, která spotřebovává každý systém regulace emisí. Tato specifikace musí zahrnovat druh a koncentrace, provozní teplotní podmínky a odkazy na mezinárodní normy.
 2.2.3. Při podání žádosti o schválení typu musí být orgánu schválení typu předloženy podrobné písemné informace s úplným popisem funkčních vlastností systému varování řidiče podle odstavce 4 a systému upozornění řidiče podle odstavce 5.
 2.2.4. Žádá-li výrobce o schválení motoru nebo rodiny motorů jako samostatného technického celku, musí do souboru dokumentace uvedeného v odstavcích 3.1.3, 3.2.3 nebo 3.3.3 tohoto předpisu zařadit příslušné dokumenty, jež zajistí, že vozidlo bude při jízdě na silnici nebo při jiném příslušném použití splňovat požadavky této přílohy. Tato dokumentace musí obsahovat:
 a)
 podrobné technické požadavky včetně opatření zaručujících kompatibilitu se systémy monitorování, varování a upozornění, jimiž je systém motoru vybaven za účelem splnění požadavků této přílohy;
 b)
 ověřovací postup, který musí být dodržen při montáži motoru do vozidla.
 Existence a vhodnost takových požadavků na montáž může být během postupu schvalování systému motoru kontrolována.
 Dokumentace uvedená výše v písmenech a) a b) se nevyžaduje, jestliže výrobce žádá o schválení typu vozidel z hlediska emisí.
 2.3. Provozní podmínky
 2.3.1. U každého systému motorů, na který se vztahuje tato příloha, musí být funkce regulace emisí zachována za všech podmínek, které se běžně vyskytují na území příslušného regionu (např. Evropské unie), zejména při nízkých okolních teplotách, v souladu s přílohou 10.
 2.3.2. Monitorovací systém regulace emisí musí být


text:
provozuschopný:
 a)
 při okolní teplotě v rozmezí 266 K až 308 K (–7 °C až 35 °C);
 b)
 v nadmořské výšce pod 1 600 m;
 c)
 za teploty chladicí kapaliny vyšší než 343 K (70 °C).
 Tento odstavec se nevztahuje na případ monitorování hladiny činidla v nádrži, kdy monitorování probíhá za všech podmínek, když je měření technicky proveditelné, včetně všech podmínek, když kapalné činidlo není zamrzlé.
 2.4. Ochrana činidla před zamrznutím
 2.4.1. Výrobce může použít vyhřívanou nebo nevyhřívanou nádrž na činidlo a systém dávkování v souladu s obecnými požadavky odstavce 2.3.1. Vyhřívaný systém musí splňovat požadavky odstavce 2.4.2. Nevyhřívaný systém musí splňovat požadavky odstavce 2.4.3.
 2.4.1.1. Způsob používání nevyhřívané nádoby na činidlo a systému dávkování se uvede v písemných pokynech pro majitele vozidla.
 2.4.2. Vyhřívaná nádrž na činidlo a systém dávkování
 2.4.2.1. V případě zamrznutí činidla musí výrobce zajistit, že činidlo bude k dispozici pro použití nejdéle do 70 minut od nastartování vozidla při okolní teplotě 266 K (–7 °C).
 2.4.2.2. Prokazování
 2.4.2.2.1.
 Nádrž s činidlem a systém dávkování se odstaví při 255 K (–18 °C) na 72 hodin, nebo dokud podstatná část činidla neztuhne.
 2.4.2.2.2.
 Po době odstavení stanovené v odstavci 2.4.2.2.1 se motor nastartuje a udržuje v chodu při okolní teplotě 266 K (–7 °C) takto: 10 až 20 minut při volnoběžných otáčkách a poté až 50 minut při zatížení nepřesahujícím 40 %.
 2.4.2.2.3.
 Na konci zkušebních postupů popsaných v odstavcích 2.4.2.2.1 a 2.4.2.2.2 musí být systém dávkování činidla plně provozuschopný.
 2.4.2.2.4.
 Prokazování shodnosti s požadavky odstavce 2.4.2.2 se může provádět na zkušebním stanovišti s mrazicí komorou vybaveném dynamometrem ke zkouškám motorů nebo vozidel, nebo může být založeno na provozních zkouškách schválených orgánem schválení typu.
 2.4.3. Nevyhřívaná nádrž na činidlo a systém dávkování
 2.4.3.1. Jestliže při okolní teplotě ≤ 266 K (–7 °C) nedojde k dávkování činidla, musí být aktivován systém varování řidiče popsaný v odstavci 4.
 2.4.3.2. Jestliže při okolní teplotě ≤ 266 K (–7 °C) nedojde k dávkování činidla do 70 minut po nastartování vozidla, musí být aktivován systém důrazného upozornění popsaný v odstavci 5.4.
 2.5. Každá samostatná nádrž na činidlo namontovaná ve vozidle obsahuje prostředek k odběru vzorků kapaliny uvnitř nádrže, aniž by k tomu byly zapotřebí jiné informace, než které jsou uloženy ve vozidle. Místo odběru vzorků musí být snadno dostupné bez použití speciálních nástrojů nebo zařízení. Za speciální nástroje nebo zařízení se pro účely tohoto odstavce nepovažují klíče nebo systémy, které jsou součástí běžné výbavy vozidla a slouží k zamezení přístupu do nádrže.
 3. POŽADAVKY NA ÚDRŽBU
 3.1. Výrobce poskytne nebo zajistí, aby byly všem majitelům nových vozidel nebo nových typů motorů schválených podle tohoto předpisu poskytnuty písemné pokyny týkající se systému regulace emisí a jeho správné funkce.
 V těchto pokynech se musí uvádět, že pokud systém regulace emisí vozidla nefunguje správně, řidič bude o problému informován systémem varování řidiče, a že v případě ignorování tohoto varování bude aktivován systém upozornění řidiče, který znemožní vozidlu efektivně plnit jeho úkoly.
 3.2. V pokynech jsou uvedeny požadavky na správné užívání a údržbu vozidel za účelem


text:
jejich zachování emisních vlastností, případně i co se týče správného používání pomocného činidla.
 3.3. Pokyny musí být napsány srozumitelně, aby jim rozuměli nejen odborníci, a v úředním jazyce nebo jazycích členského státu, ve kterém se nové vozidlo nebo nový motor prodávají či registrují.
 3.4. V pokynech se musí uvádět, zda má být spotřební činidlo doplňováno provozovatelem vozidla při běžných intervalech údržby. V pokynech se dále musí uvádět požadovaná jakost činidla. Musí v nich být uvedeno, jak by měl provozovatel nádrž s činidlem doplňovat. V informacích musí být rovněž uvedena pravděpodobná rychlost spotřeby činidla pro uvedený typ vozidla a jak často by pravděpodobně mělo být doplňováno.
 3.5. V pokynech se musí uvádět, že používání a doplňování potřebného činidla se správnými vlastnostmi je důležité, aby vozidlo splňovalo požadavky na vydání prohlášení o shodě pro tento typ vozidla.
 3.6. V pokynech se musí uvádět, že se může jednat o trestný čin, pokud je užíváno vozidlo, které nespotřebovává žádné činidlo, je-li činidlo potřebné ke snížení emisí.
 3.7. V pokynech musí být vysvětleno, jak funguje systém varování a systém upozornění řidiče. Dále v nich musí být vysvětleno, jaké důsledky pro výkon vozidla a z hlediska chybových záznamů má ignorování systému varování a nedoplnění činidla nebo neřešení problému ze strany řidiče.
 4. SYSTÉM VAROVÁNÍ ŘIDIČE
 4.1. Vozidlo musí být vybaveno systémem varování řidiče s vizuálními varovnými signály, které řidiče upozorní, jakmile je zjištěna nízká hladina činidla, nesprávná jakost činidla, příliš nízká úroveň spotřeby činidla nebo chybné funkce, jež mohou být důsledkem nedovolených zásahů a, nebudou-li včas napraveny, povedou k aktivaci systému upozornění řidiče. Systém varování musí být aktivován také v případě, že dojde k aktivaci systému upozornění řidiče popsaného v odstavci 5.
 4.2. Systém palubní diagnostiky (OBD) vozidla popsaný v příloze 9B nesmí být používán za účelem poskytování vizuálních varovných signálů popsaných v odstavci 4.1. Varování nesmí být stejné jako varování používané v rámci OBD (tj. indikátor chybné funkce – MI) nebo pro jinou údržbu motoru. Nesmí být možné systém varování nebo vizuální varovné signály vypnout pomocí čtecího nástroje, pokud nebyl odstraněn důvod pro aktivaci varování. Podmínky pro aktivaci a deaktivaci systému varování a vizuálních varovných signálů jsou popsány v dodatku 2 této přílohy.
 4.3. Systém varování řidiče může zobrazovat stručné zprávy včetně zpráv jasně upozorňujících na:
 a)
 počet kilometrů nebo dobu zbývající do aktivace mírného nebo důrazného upozornění;
 b)
 hodnotu snížení točivého momentu;
 c)
 podmínky, za kterých může být zrušeno vyřazení vozidla z provozu.
 Systém užívaný pro zobrazování zpráv, uvedený v tomto bodě, může být totožný se systémem užívaným pro OBD nebo jiné údržby.
 4.4. Podle volby výrobce může systém varování zahrnovat akustický prvek k varování řidiče. Je povoleno zrušení zvukových varování řidičem.
 4.5. Systém varování řidiče musí být aktivován způsobem uvedeným v odstavcích 6.2, 7.2, 8.4 a 9.3.
 4.6. Systém varování řidiče se deaktivuje, jestliže zaniknou podmínky pro jeho aktivaci. Systém varování řidiče se nesmí automaticky deaktivovat, aniž by byly odstraněny důvody pro jeho aktivaci.
 4.7. Systém varování může být dočasně přerušen jinými varovnými signály, jež zprostředkují důležité zprávy týkající se bezpečnosti.
 4.8. Vozidla


text:
záchranných služeb nebo vozidla zkonstruovaná a vyrobená k použití ozbrojenými složkami, civilní ochranou, požární službou a službami odpovídajícími za udržování veřejného pořádku mohou mít zařízení umožňující řidiči ztlumit vizuální varovné signály vydávané systémem varování.
 4.9. Podrobnosti o postupech aktivace a deaktivace systému varování řidiče jsou uvedeny v dodatku 2 této přílohy.
 4.10. Při podávání žádosti o schválení typu podle tohoto předpisu musí výrobce prokázat funkci systému varování řidiče způsobem stanoveným v dodatku 1 této přílohy.
 5. SYSTÉM UPOZORNĚNÍ ŘIDIČE
 5.1. Vozidlo musí být vybaveno dvoustupňovým systémem upozornění řidiče počínaje mírným upozorněním (omezení výkonu), po kterém následuje důrazné upozornění (efektivní vyřazení vozidla z provozu).
 5.2. Požadavek vybavení vozidla systémem upozornění řidiče se nevztahuje na motory nebo vozidla využívaná záchrannými službami, ani na motory nebo vozidla zkonstruovaná a vyrobená k použití ozbrojenými složkami, civilní ochranou, požární službou a službami odpovídajícími za udržování veřejného pořádku. Trvalou deaktivaci systému upozornění řidiče smí provést pouze výrobce motoru nebo vozidla.
 5.3. Systém mírného upozornění
 Systém mírného upozornění snižuje o 25 % maximální dosažitelný točivý moment motoru v celém rozsahu otáček motoru mezi maximálním točivým momentem a bodem přerušení regulátoru popsaným v dodatku 3 této přílohy. Maximální dosažitelný snížený točivý moment motoru pod maximálním točivým momentem motoru před snížením točivého momentu nesmí přesáhnout snížený točivý moment při uvedené rychlosti.
 Systém mírného upozornění musí být aktivován, jakmile vozidlo zastaví poprvé poté, co došlo k podmínkám uvedeným v odstavcích 6.3, 7.3, 8.5 a 9.4.
 5.4. Systém důrazného upozornění
 Výrobce musí vybavit vozidlo nebo motor alespoň jedním ze systémů důrazného upozornění popsaných v odstavcích 5.4.1 až 5.4.3 a systémem „vyřazení z provozu po uplynutí časového limitu“ popsaným v odstavci 5.4.4.
 5.4.1. Systém „vyřazení z provozu po opětovném startu“ omezí rychlost vozidla na 20 km/h („pomalý režim“) po zastavení chodu motoru řidičem („zapalování vypnuto“).
 5.4.2. Systém „vyřazení z provozu po natankování paliva“ omezí rychlost vozidla na 20 km/h („pomalý režim“) poté, co hladina paliva v nádrži dosáhla určité hodnoty, která nesmí být vyšší než 10 % objemu palivové nádrže a musí být schválena orgánem schválení typu na základě technických vlastností měřiče hladiny paliva a na základě prohlášení výrobce.
 5.4.3. Systém „vyřazení z provozu po zaparkování“ omezí rychlost vozidla na 20 km/h („pomalý režim“) poté, co vozidlo stálo po dobu více než jedné hodiny.
 5.4.4. Systém „vyřazení z provozu po uplynutí časového limitu“ omezí rychlost vozidla na 20 km/h („pomalý režim“) po prvním zastavení vozidla po osmi hodinách provozu motoru, jestliže nebyl předtím aktivován žádný ze systémů popsaných v odstavcích 5.4.1 až 5.4.3.
 5.5. Systém upozornění řidiče musí být aktivován způsobem uvedeným v odstavcích 6.3, 7.3, 8.5 a 9.4.
 5.5.1. Jakmile systém upozornění řidiče zjistí, že musí být aktivován systém důrazného upozornění, systém mírného upozornění musí zůstat aktivován, dokud se rychlost vozidla nesníží na 20 km/h („pomalý režim“).
 5.6. Systém upozornění řidiče se deaktivuje, jestliže zaniknou podmínky pro jeho aktivaci. Systém upozornění řidiče se nesmí automaticky deaktivovat, aniž by byly odstraněny důvody pro jeho aktivaci.
 5.7. Podrobnosti o postupech aktivace a deaktivace systému upozornění řidiče jsou popsány v dodatku 2 této přílohy.


text:
5.8. Při podávání žádosti o schválení typu podle tohoto předpisu musí výrobce prokázat funkci systému upozornění řidiče způsobem stanoveným v dodatku 1 této přílohy.
 6. MNOŽSTVÍ ČINIDLA
 6.1. Ukazatel hladiny činidla
 Vozidlo musí být vybaveno specifickým ukazatelem na přístrojové desce, který řidiče jasně informuje o hladině činidla v nádrži. Ukazatel hladiny činidla musí být přinejmenším schopen trvale indikovat hladinu činidla po dobu, kdy je aktivován systém varování řidiče popsaný v odstavci 4, který má upozornit na problémy s množstvím činidla v nádrži. Ukazatel hladiny činidla může mít podobu analogového nebo digitálního displeje a může ukazovat hladinu činidla v poměru k objemu plné nádrže, množství činidla zbývajícího činidla nebo odhadovanou vzdálenost, kterou je možné ujet do jeho vyčerpání.
 Ukazatel hladiny činidla musí být umístěn v blízkosti ukazatele hladiny paliva.
 6.2. Aktivace systému varování řidiče
 6.2.1. Systém varování řidiče specifikovaný v odstavci 4 musí být aktivován, jestliže hladina činidla klesne pod 10 % objemu nádrže nebo pod vyšší procentní hodnotu zvolenou výrobcem.
 6.2.2. Varování musí být dostatečně zřetelné, aby řidič pochopil, že hladina činidla je nízká. Je-li součástí systému varování také zobrazování hlášení, vizuální varování zobrazí zprávu upozorňující na nízkou hladinu činidla (například „nízká hladina močoviny“, „nízká hladina AdBlue“ nebo „nízká hladina činidla“).
 6.2.3. Systém varování řidiče nemusí být zpočátku nepřetržitě aktivovaný, ale intenzita aktivace se musí stupňovat, aby dosáhla nepřetržitosti ve chvíli, kdy se hladina činidla blíží k bodu, kdy jeho poměr k objemu plné nádrže je velmi nízký a v němž začíná účinkovat systém upozornění řidiče. Musí vyvrcholit varováním řidiče na úrovni, jež závisí na volbě výrobce, ale musí být dostatečně více postřehnutelná než bod, v němž začíná účinkovat systém upozornění řidiče popsaný v odstavci 6.3.
 6.2.4. Nepřetržité varování nesmí být možné snadno vypnout nebo ignorovat. Jestliže je systém varování vybaven systémem pro zobrazení hlášení, zobrazí se jednoznačná zpráva (například „doplňte močovinu“, „doplňte AdBlue“ nebo „doplňte činidlo“). Nepřetržité varování může být dočasně přerušeno jinými varovnými signály, jež zprostředkovávají důležité zprávy týkající se bezpečnosti.
 6.2.5. Systém varování řidiče nesmí být možné vypnout, dokud nedojde k doplnění činidla do úrovně, kdy není potřebná jeho aktivace.
 6.3. Aktivace systému upozornění řidiče
 6.3.1. Systém mírného upozornění popsaný v odstavci 5.3 musí být zapnut a následně aktivován v souladu s požadavky uvedeného odstavce, jestliže hladina nádrže na činidlo klesne pod 2,5 % jejího plného jmenovitého objemu nebo pod vyšší procentní hodnotu zvolenou výrobcem.
 6.3.2. Systém důrazného upozornění popsaný v odstavci 5.4 musí být zapnut a následně aktivován v souladu s požadavky uvedeného odstavce, jestliže je nádrž na činidlo prázdná (tj. systém dávkování nemůže čerpat z nádrže další činidlo) nebo při každé hladině nižší než 2,5 % jejího plného jmenovitého objemu podle volby výrobce.
 6.3.3. Systém mírného nebo důrazného upozornění nesmí být možné vypnout, dokud nedojde k doplnění činidla do úrovně, kdy není potřebná jeho aktivace.
 7. MONITOROVÁNÍ JAKOSTI ČINIDLA
 7.1. Vozidlo musí být vybaveno prostředkem pro zjištění přítomnosti nesprávného činidla ve vozidle.
 7.1.1. Výrobce musí stanovit minimální přípustnou koncentraci činidla CDmin, jež vede k emisím z výfuku nepřekračujícím mezní hodnoty stanovené v odstavci 5.3 tohoto


text:
předpisu.
 7.1.1.1. Během zaváděcího období stanoveného v odstavci 4.10.7 tohoto předpisu a na žádost výrobce se pro účely odstavce 7.1.1 odkaz na emisní limit NOx stanovený v odstavci 5.3 tohoto předpisu nahradí hodnotou 900 mg/kWh.
 7.1.1.2. Správná hodnota CDmin musí být prokázána při schválení typu postupem stanoveným v dodatku 6 této přílohy a musí být zaznamenána v doplněném souboru dokumentace způsobem stanoveným v odstavci 5.1.4 tohoto předpisu.
 7.1.2. Každá koncentrace činidla nižší než CDmin musí být zjištěna a pro účely odstavce 7.1 je považována za nesprávné činidlo.
 7.1.3. Jakost činidla musí zjišťovat konkrétní počitadlo („počitadlo jakosti činidla“). Počitadlo jakosti činidla musí počítat počet hodin provozu motoru s nesprávným činidlem.
 7.1.4. Podrobnosti o kritériích a mechanismech aktivace a deaktivace počitadla jakosti činidla jsou popsány v dodatku 2 této přílohy.
 7.1.5. Údaje počitadla jakosti činidla musí být k dispozici v normalizované formě v souladu s ustanoveními dodatku 5 této přílohy.
 7.2. Aktivace systému varování řidiče
 V případě, že monitorovací systém zjistí nebo případně potvrdí, že jakost činidla není správná, bude se aktivovat systém varování řidiče popsaný v odstavci 4. Jestliže varovný systém zahrnuje systém pro zobrazení hlášení, zobrazí se zpráva uvádějící důvod varování (například „zjištěna nesprávná močovina“, „zjištěno nesprávné AdBlue“ nebo „zjištěno nesprávné činidlo“).
 7.3. Aktivace systému upozornění řidiče
 7.3.1. Systém mírného upozornění popsaný v odstavci 5.3 musí být zapnut a následně aktivován v souladu s požadavky uvedeného odstavce, jestliže nedojde k nápravě jakosti činidla do 10 hodin provozu motoru od aktivace systému varování řidiče popsané v odstavci 7.2.
 7.3.2. Systém důrazného upozornění popsaný v odstavci 5.4 musí být zapnut a následně aktivován v souladu s požadavky uvedeného odstavce, jestliže nedojde k nápravě jakosti činidla do 20 hodin provozu motoru od aktivace systému varování řidiče popsané v odstavci 7.2.
 7.3.3. Počet hodin do momentu aktivace systémů upozornění musí být v případě opakovaného výskytu chybné funkce snížen v souladu s mechanismem popsaným v dodatku 2 této přílohy.
 8. MONITOROVÁNÍ SPOTŘEBY ČINIDLA
 8.1. Vozidlo musí být vybaveno prostředky k určení spotřeby činidla a zajištění přístupu k údajům o spotřebě mimo vozidlo.
 8.2. Počitadla spotřeby a dávkování činidla
 8.2.1. Spotřebu činidla musí zjišťovat konkrétní počitadlo („počitadlo spotřeby činidla“) a jiné počitadlo musí zjišťovat dávkování („počitadlo dávkování“). Tato počitadla musí počítat počet hodin provozu motoru, ve kterých dochází k nesprávné spotřebě činidla, případně k přerušení dávkování činidla.
 8.2.2. Podrobnosti o kritériích a mechanismech aktivace a deaktivace počitadla spotřeby činidla a počitadla dávkování jsou uvedeny v dodatku 2 této přílohy.
 8.2.3. Údaje počitadla spotřeby činidla a počitadla dávkování musí být k dispozici v normalizované formě v souladu s ustanoveními dodatku 5 této přílohy.
 8.3. Podmínky monitorování
 8.3.1. Maximální detekční doba u nedostatečné spotřeby činidla je 48 hodin nebo doba odpovídající požadované spotřebě alespoň 15 litrů činidla podle toho, co trvá déle.
 8.3.2. Při monitorování spotřeby činidla se u vozidla nebo motoru sleduje alespoň jeden z těchto parametrů:
 a)
 hladina činidla v nádrži vozidla;
 b)
 průtok činidla nebo vstřikování činidla co nejblíže místu vstřiku do systému následného zpracování výfukových plynů, jak je to technicky možné.
 8.4. Aktivace systému