text:
funkcí.
 PŘÍLOHA 4
 MĚŘICÍ STĚNA
 Světlomet pro pravostranný provoz (1)
 (rozměry v mm)
 h-h
 :
 vodorovná rovina) procházející
 v-v
 :
 svislá rovina) ohniskem světlometu
 (1) Měřicí stěna pro levostranný provoz je symetrická podle přímky v-v v této příloze.
 PŘÍLOHA 5
 ZKOUŠKY STÁLOSTI FOTOMETRICKÝCH VLASTNOSTÍ SVĚTLOMETŮ V PROVOZU
 ZKOUŠKY ÚPLNÝCH SVĚTLOMETŮ
 Poté, co byly v souladu s požadavky tohoto předpisu změřeny fotometrické hodnoty – u dálkového světla v bodě Emax a u potkávacího světla v bodech HV, 50 R, B 50 L (nebo HV, 50 L, B 50 R u světlometů konstruovaných pro levostranný provoz) –, zkouší se na vzorku úplného světlometu stálost fotometrických vlastností v provozu. Pojmem „úplný světlomet“ se rozumí vlastní úplný světlomet, včetně těch okolních součástí tělesa a žárovek, které by mohly ovlivnit jeho tepelný rozptyl.
 1. ZKOUŠKA STÁLOSTI FOTOMETRICKÝCH VLASTNOSTÍ
 Zkouška se provádí v suchém a klidném prostředí při okolní teplotě 23 °C + 5 °C, přičemž úplný světlomet je namontován na podstavě, která představuje správnou montáž na vozidle.
 1.1 Čistý světlomet
 Světlomet je v činnosti po dobu 12 hodin podle pokynů uvedených v bodě 1.1.1 a přezkoušen podle pokynů uvedených v bodě 1.1.2.
 1.1.1 Postup zkoušky
 Světlomet musí svítit po stanovenou dobu za těchto podmínek:
 a)
 v případě, že se má schválit pouze jedna světelná funkce (dálkové nebo potkávací světlo), musí být po předepsanou dobu rozsvíceno příslušné vlákno (1);
 b)
 v případě sloučeného potkávacího a dálkového světlometu (dvouvláknové žárovky nebo dvou žárovek):
 jestliže žadatel o schválení typu udává, že světlomet má být používán s jediným vláknem (2) rozsvíceným v určitém okamžiku, provede se zkouška za této podmínky tak, že každá ze stanovených funkcí je uváděna v činnost postupně a svítí polovinu doby stanovené v bodě 1.1;
 ve všech ostatních případech svítí světlomet po stanovenou dobu v následujícím cyklu:
 15 minut s rozsvíceným vláknem potkávacího světla
 5 minut se všemi vlákny rozsvícenými.
 c)
 v případě skupinových světelných funkcí musí být všechny jednotlivé funkce rozsvíceny současně po dobu stanovenou pro jednotlivé světelné funkce a) a současně je třeba brát v úvahu užití sloučených světelných funkcí b) podle specifikací výrobce.
 1.1.1.2 Zkušební napětí
 Napětí se nastaví tak, aby poskytovalo 90 % maximálního příkonu stanoveného pro žárovky kategorie HS1 v předpise č. 37.
 1.1.2 Výsledky zkoušky
 1.1.2.1 Vizuální kontrola
 Jakmile se světlomet ustálí na teplotu okolí, očistí se rozptylové sklo světlometu a případné vnější sklo čistou zvlhčenou bavlněnou tkaninou. Potom se světlomet prohlédne, přičemž na rozptylovém skle světlometu ani na případném vnějším skle nesmí být patrné žádné pokřivení, deformace, trhliny ani změny barvy.
 1.1.2.2 Fotometrická zkouška
 Aby byly splněny požadavky tohoto předpisu, musí se ověřit fotometrické hodnoty v těchto bodech:
 Potkávací světlo:
 50 R - B 50 L - HV u světlometů konstruovaných pro pravostranný provoz,
 50 L - B 50 R - HV u světlometů pro levostranný provoz.
 Dálkové světlo:
 Bod Emax
 Má-li se vzít v úvahu deformace základny světlometu působením tepla, je možno provést i jiné zaměření (změny polohy čáry rozhraní se týká bod 2 této přílohy).
 Připouští se 10 % rozdíl mezi fotometrickými vlastnostmi a hodnotami naměřenými


text:
před zkouškou, včetně dovolených odchylek fotometrického měření.
 1.2 Znečištěný světlomet
 Po zkouškách podle bodu 1.1 výše se světlomet po přípravě podle bodu 1.2.1 a kontrole podle bodu 1.1.2 ponechá po dobu 1 hodiny v provozu, jak je uvedeno v bodě 1.1.1.
 1.2.1 Příprava světlometu
 1.2.1.1 Zkušební směs
 1.2.1.1.1
 U světlometu s vnějším rozptylovým krytem ze skla:
 Na světlomet se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z:
 9 hmotnostních dílů křemenného písku o velikosti částic 0–100 μm,
 1 hmotnostního dílu rostlinného uhlíkového prachu (bukové dřevo) o velikosti částic 0–100 μm,
 0,2 hmotnostního dílu NaCMC (3) a
 vhodného množství destilované vody o vodivosti ≤ 1 mS/m.
 Směs nesmí být starší než 14 dní.
 1.2.1.1.2
 U světlometu s vnějším rozptylovým sklem z plastu:
 Na světlomet se nanese směs vody a znečišťujícího prostředku, která sestává z:
 9 hmotnostních dílů křemenného písku o velikosti částic 0–100 μm,
 1 hmotnostního dílu rostlinného uhlíkového prachu (bukové dřevo) o velikosti částic 0–100 μm,
 0,2 hmotnostního dílu NaCMC,
 13 hmotnostních dílů destilované vody o vodivosti ≤ 1 mS/m, a
 2 ± 1 hmotnostních dílů povrchově aktivní látky (4).
 Směs nesmí být starší než 14 dní.
 1.2.1.2 Nanesení zkušební směsi na světlomet
 Zkušební směs se rovnoměrně nanese na celou plochu výstupu světla světlometu a nechá se zaschnout. Tento postup se opakuje tak dlouho, dokud hodnota osvětlení nepoklesne na 15–20 % hodnot naměřených za podmínek uvedených v této příloze ve všech těchto bodech:
 bod Emax ve fotometrickém rozložení dálkového světla pro dálkový/potkávací světlomet,
 bod Emax ve fotometrickém rozložení dálkového světla pouze pro dálkový světlomet,
 50 R a 50 V (5) pouze pro potkávací světlomet konstruovaný pro pravostranný provoz,
 50 L a 50 V pouze pro potkávací světlomet konstruovaný pro levostranný provoz.
 1.2.1.3 Měřicí zařízení
 Měřicí zařízení musí být rovnocenné zařízení použitému při schvalovacích zkouškách světlometu. Pro fotometrické ověření se použije standardní (referenční) žárovka.
 2. ZKOUŠKA ZMĚNY SVISLÉ POLOHY ČÁRY ROZHRANÍ VLIVEM TEPLA
 Při této zkoušce se ověřuje, zda svislý posuv čáry rozhraní vyvolaný vlivem tepla nepřekračuje hodnotu stanovenou pro potkávací světlomet v provozu.
 Světlomet zkoušený podle bodu 1 se podrobí zkoušce popsané v bodě 2.1, aniž se předtím odmontuje z upínacího přípravku nebo se vůči němu nově seřídí.
 2.1 Zkouška
 Zkouší se v suchém a klidném prostředí při okolní teplotě 23 ± 5 °C.
 Použije se sériově vyrobená žárovka zahořená po dobu alespoň jedné hodiny; světlomet se uvede do činnosti s potkávacím světlem, aniž se předtím odmontuje z upínacího přípravku nebo se vůči němu nově seřídí. (Napětí se pro účely této zkoušky nastaví tak, jak je uvedeno v bodě 1.1.1.2.) Poloha vodorovné části čáry rozhraní (mezi přímkou vv a svislicí procházející bodem B 50 L pro pravostranný provoz nebo bodem B 50 R pro levostranný provoz) se ověří po třech minutách (r3) a po 60 minutách (r60) od uvedení světlometu do činnosti.
 Výše uvedená změna polohy čáry rozhraní se měří jakoukoli metodou, která je přijatelně přesná a dává reprodukovatelné výsledky.
 2.2 Výsledky zkoušky
 2.2.1
 Výsledek vyjádřený v miliradiánech (mrad) se pro potkávací světlomet považuje za přijatelný pouze tehdy, není-li

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
absolutní hodnota
 zaznamenaná u světlometu větší než 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad).
 2.2.2
 Pokud je však tato hodnota větší než 1,0 mrad, ale nepřevyšuje 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), vyzkouší se podle bodu 2.1 druhý světlomet, který byl předtím pro stabilizaci polohy mechanických částí světlometu na podstavci reprezentativním pro správnou montáž na vozidle před zkouškou třikrát po sobě podroben níže popsanému cyklu:
 Potkávací světlo je zapnuto po dobu jedné hodiny (napětí se upraví podle bodu 1.1.1.2).
 Přestávka v délce 1 hodiny.
 Typ světlometu se považuje za přijatelný, není-li průměr absolutní hodnoty ΔrI naměřené u prvního vzorku a absolutní hodnoty ΔrII naměřené u druhého vzorku větší než 1,0 mrad.
 3. SHODNOST VÝROBY
 Jeden ze vzorků světlometu se třikrát po sobě podrobí cyklu podle bodu 2.2.2 a pak se odzkouší postupem uvedeným v bodě 2.1. Světlomet se považuje za vyhovující, nepřekračuje-li hodnota Δr úhel 1,5 mrad.
 Pokud tato hodnota úhel 1,5 mrad překračuje, avšak není větší než 2,0 mrad, přezkouší se druhý světlomet; průměr absolutních hodnot zjištěných u obou vzorků nesmí překračovat hodnotu 1,5 mrad.
 (1) Pokud je zkoušený světlomet sloučen se signálními svítilnami a/nebo je s nimi ve skupině, musí být tyto svítilny během zkoušky rozsvíceny. V případě směrové svítilny musí být toto světlo v činnosti v blikavém režimu, přičemž poměr dob zapnuto/vypnuto je přibližně jedna ku jedné.
 (2) Pokud mají být najednou rozsvícena dvě nebo více vláken za současného použití světelné houkačky, nepovažuje se to za obvyklé současné použití vláken.
 (3) NaCMC značí sodnou sůl karboxymethylcelulózy, běžně označované jako CMC. NaCMC užívaná ve směsi nečistot má ve 2 % roztoku při 20 °C stupeň substituce (DS) 0,6–0,7 a viskozitu 200–300 cP.
 (4) Odchylka u množství je dána požadavkem, aby byly nečistoty správně rozetřeny po celém plastovém rozptylovém skle.
 (5) Bod 50 V leží 375 mm pod bodem HV na svislé přímce v-v na měřicí stěně umístěné ve vzdálenosti 25 m.
 PŘÍLOHA 6
 POŽADAVKY NA SVĚTLOMETY S ROZPTYLOVÝMI SKLY Z PLASTU - ZKOUŠENÍ ROZPTYLOVÉHO SKLA NEBO VZORKŮ MATERIÁLU A ÚPLNÝCH SVĚTLOMETŮ
 1. VŠEOBECNÉ SPECIFIKACE
 1.1
 Vzorky poskytnuté podle bodu 3.2.4 tohoto předpisu musí vyhovovat požadavkům uvedeným níže v bodech 2.1 až 2.5.
 1.2
 Oba vzorky úplných světlometů poskytnuté podle bodu 3.2.3 tohoto předpisu a obsahující rozptylová skla z plastu musí z hlediska materiálu rozptylového skla vyhovovat požadavkům stanoveným níže v bodě 2.6.
 1.3
 Vzorky rozptylových skel z plastu nebo vzorky materiálu se společně s odražečem, na který se případně mají namontovat, podrobí schvalovacím zkouškám v časové posloupnosti podle tabulky A v dodatku 1 k této příloze.
 1.4
 Pokud však výrobce světlometu může prokázat, že výrobek již prošel zkouškami předepsanými níže v bodech 2.1 až 2.5 nebo odpovídajícími zkouškami podle jiného předpisu, není třeba tyto zkoušky opakovat; povinné jsou pak pouze zkoušky předepsané v tabulce B v dodatku 1.
 2. ZKOUŠKY
 2.1 Odolnost proti změnám teploty
 2.1.1 Zkoušky
 Tři nové vzorky (rozptylová skla) se podle níže uvedeného programu podrobí pěti cyklům změny teploty a vlhkosti (RH = relativní vlhkost):
 3 hodiny při 40 °C ± 2 °C


text:
a RH 85–95 %
 1 hodina při 23 °C ± 5 °C a RH 60–75 %
 15 hodin při – 30 °C ± 2 °C
 1 hodina při 23 °C ± 5 °C a RH 60–75 %
 3 hodiny při 80 °C ± 2 °C
 1 hodina při 23 °C ± 5 °C a RH 60–75 %
 Před touto zkouškou se vzorky uchovávají po dobu nejméně čtyř hodin při teplotě 23 °C ± 5 °C a RH 60–75 %.
 Poznámka:
 Časové úseky jedné hodiny při teplotě 23 °C ± 5 °C zahrnují dobu potřebnou k přechodu z jedné teploty na druhou, aby nedošlo k teplotnímu šoku.
 2.1.2 Fotometrická měření
 2.1.2.1 Metoda
 Fotometrická měření se na vzorcích provádějí před zkouškou a po ní.
 Při měření se použije standardní světlomet a měří se v následujících bodech:
 B 50 L a 50 R u potkávacího světla potkávacího světlometu nebo potkávacího/dálkového světlometu (B 50 R a 50 L u světlometů pro levostranný provoz);
 Emax u dálkového světla dálkového světlometu nebo potkávacího/dálkového světlometu.
 2.1.2.2 Výsledky
 Rozdíl mezi fotometrickými hodnotami naměřenými u každého vzorku před a po zkoušce nesmí překročit 10 %, včetně dovolených odchylek fotometrického měření.
 2.2 Odolnost vůči atmosférickým vlivům a chemickým činidlům
 2.2.1 Odolnost vůči atmosférickým vlivům
 Tři nové vzorky (rozptylových skel nebo materiálu) se vystaví záření zdroje, u něhož je spektrální rozložení energie podobné jako u absolutně černého tělesa o teplotě mezi 5 500 K a 6 000 K. Mezi zdroj a vzorky se umístí vhodné filtry, aby se co nejvíce omezilo záření o vlnových délkách kratších než 295 nm a delších než 2 500 nm. Vzorky se vystaví osvětlení o intenzitě 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 po dobu potřebnou k tomu, aby výsledná světelná energie činila 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Teplota měřená na černém panelu uvnitř ohraničené plochy, umístěném na stejné úrovni jako vzorky, musí být 50 °C ± 5 °C. Pro zajištění rovnoměrné expozice se vzorky musí kolem zdroje záření otáčet rychlostí 1 až 5krát za minutu.
 Vzorky se ostřikují destilovanou vodou o vodivosti nižší než 1 mS/m při teplotě 23 °C ± 5 °C, a to v tomto cyklu:
 ostřikování
 :
 5 minut,
 sušení
 :
 25 minut.
 2.2.2 Odolnost vůči chemickým činidlům
 Po zkoušce popsané v bodě 2.2.1 výše a měření provedeném podle bodu 2.2.3.1 níže se vnější povrch těchto tří vzorků ošetří způsobem popsaným v bodě 2.2.2.2 směsí, jejíž složení je uvedeno v bodě 2.2.2.1 níže.
 2.2.2.1 Zkušební směs
 Zkušební směs je složena z 61,5 % n-heptanu, 12,5 % toluenu, 7,5 % etyltetrachloridu, 12,5 % trichloretylénu a 6 % xylénu (jedná se o procenta objemová).
 2.2.2.2 Nanesení zkušební směsi
 Kus bavlněné látky (podle normy ISO 105) se nasytí směsí popsanou výše v bodě 2.2.2.1 a do 10 sekund se jím nanese a po dobu 10 minut potírá vnější strana vzorku při tlaku 50 N/cm2, který odpovídá působení 100 N na zkušebním povrchu 14 × 14 mm.
 Během těchto 10 minut se tkanina opětovně smáčí ve směsi tak, aby složení nanášené tekutiny soustavně odpovídalo složení předepsané


text:
zkušební směsi.
 Během nanášení je možno kompenzovat tlak nanášení na vzorek tak, aby se předešlo jeho popraskání.
 2.2.2.3 Čištění
 Po nanesení zkušební směsi se vzorky na vzduchu osuší a pak se omyjí roztokem podle bodu 2.3 (Odolnost vůči čisticím prostředkům) při teplotě 23 °C ± 5 °C.
 Potom se vzorky při teplotě 23 °C ± 5 °C pečlivě opláchnou destilovanou vodou o obsahu nečistot nejvýše 0,2 % a osuší se měkkou látkou.
 2.2.3 Výsledky
 2.2.3.1. Po zkoušce odolnosti vůči atmosférickým vlivům musí být vnější povrch vzorků bez prasklin, škrábnutí, naštípnutí a deformací a střední hodnota změn v propustnosti
 měřených na třech vzorcích
 postupem podle dodatku 2 k této příloze nesmí překročit hodnotu 0,020
 (Δ tm ≤ 0,020).
 2.2.3.2. Po zkoušce odolnosti vůči chemickým činidlům nesmí vzorky vykazovat žádné stopy chemického poleptání, které by mohly způsobit změny rozptylu světelného toku, jehož střední hodnota změn
 měřených na třech vzorcích
 postupem podle dodatku 2 k této příloze nesmí překročit hodnotu 0,020
 (Δ dm ≤ 0,020).
 2.3 Odolnost vůči čisticím prostředkům a uhlovodíkům
 2.3.1 Odolnost vůči čisticím prostředkům
 Vnější povrch tří vzorků (rozptylových skel nebo materiálu) se zahřeje na teplotu 50 °C ± 5 °C a na pět minut se ponoří do směsi tvořené 99 díly destilované vody obsahující nejvýše 0,02 % nečistot a 1 dílem alkylarylsulfonátu temperované na teplotu 23 °C ± 5 °C.
 Po skončení zkoušky se vzorky usuší při teplotě 50 °C ± 5 °C. Povrch vzorků se očistí vlhkou látkou.
 2.3.2 Odolnost vůči uhlovodíkům
 Vnější povrch těchto tří vzorků se pak po dobu jedné minuty lehce tře bavlněnou látkou napuštěnou směsí ze 70 % n-heptanu a 30 % toluenu (objemová %), a pak se na vzduchu nechá oschnout.
 2.3.3 Výsledky
 Po výše uvedených dvou zkouškách, které se provedou postupně, nesmí střední hodnota změn v propustnosti
 měřených na třech vzorcích
 postupem podle dodatku 2 k této příloze překročit hodnotu 0,010
 (Δ tm ≤ 0,010).
 2.4 Odolnost vůči mechanickému poškození
 2.4.1 Metoda mechanického poškození
 Vnější povrch tří nových vzorků (rozptylových skel) se podrobí zkoušce rovnoměrného mechanického poškozování metodou popsanou v dodatku 3 k této příloze.
 2.4.2 Výsledky
 Změny po této zkoušce:
 v propustnosti
 :
 a v rozptylu
 :
 se měří postupem popsaným v dodatku 2 na ploše stanovené v bodě 2.2.4 výše. Pro střední hodnotu tří vzorků musí platit:
 Δ tm ≤ 0,100;
 Δ dm ≤ 0,050.
 2.5 Zkouška přilnavosti případných nátěrů
 2.5.1 Příprava vzorku
 Na nátěru se plocha o velikosti 20 × 20 mm rozřeže žiletkou nebo jehlou na mřížku se čtvercovými okénky o velikosti přibližně 2 × 2 mm. Na žiletku, respektive jehlu, se působí takovým tlakem, aby se prořízl alespoň nátěr.
 2.5.2 Popis zkoušky
 Použije se lepicí páska s přilnavostí 2 N (cm šířky) ± 20 %, měřeno za standardizovaných podmínek podle dodatku 4 k této příloze. Tato lepicí páska, jejíž šířka musí být alespoň 25 mm, se přinejmenším 5 minut tiskne na povrch upravený podle bodu 2.5.1.
 Konec lepicí pásky se potom zatíží tak, aby byla síla přilnavosti k danému povrchu vyrovnána silou kolmou k tomuto povrchu. V


text:
této fázi se páska odtrhne rovnoměrnou rychlostí 1,5 m/s ± 0,2 m/s.
 2.5.3 Výsledky
 Mřížkovaná plocha nesmí být nijak výrazně poškozena. Přípustné je poškození na průsečících mezi čtverci nebo na hranách řezů, pokud velikost poškozené plochy nepřekračuje 15 % mřížkované plochy.
 2.6 Zkoušky úplného světlometu s rozptylovým sklem z plastu
 2.6.1 Odolnost povrchu rozptylového skla vůči mechanickému poškození
 2.6.1.1 Zkoušky
 Rozptylové sklo vzorku světlometu č. 1 se podrobí zkoušce popsané výše v bodě 2.4.1.
 2.6.1.2 Výsledky
 Výsledky fotometrických měření světlometu podle tohoto předpisu nesmí po zkoušce překročit maximální hodnoty předepsané pro body B 50 L a HV o více než 30 % a nesmí být o více než 10 % nižší než minimální hodnoty předepsané pro bod 75 R (u světlometů určených pro levostranný provoz se to týká bodů B 50 R, HV a 75 L).
 2.6.2 Zkouška přilnavosti případných nátěrů
 Rozptylové sklo vzorku světlometu č. 2 se podrobí zkoušce popsané výše v bodě 2.5.
 3. OVĚŘENÍ SHODNOSTI VÝROBY
 3.1
 Světlomety ze sériové výroby se z hlediska materiálů pro výrobu rozptylových skel považují za vyhovující tomuto předpisu, jestliže:
 3.1.1
 po zkoušce odolnosti vůči chemickým činidlům a zkoušce odolnosti vůči čisticím prostředkům a uhlovodíkům nevykazuje vnější povrch vzorků žádné praskliny, odštípnutí nebo deformace, které by byly viditelné pouhým okem (viz body 2.2.2, 2.3.1 a 2.3.2);
 3.1.2
 po zkoušce popsané v bodě 2.6.1.1 jsou fotometrické hodnoty v bodech měření podle bodu 2.6.1.2 v mezích stanovených tímto předpisem pro shodnost výroby.
 3.2
 Pokud výsledky zkoušek požadavky nesplňují, zkoušky se zopakují na jiném vzorku namátkově vybraných světlometů.
 Dodatek 1
 Časová posloupnost schvalovacích zkoušek
 A. Zkoušky plastů (rozptylová skla nebo vzorky materiálu dodané podle bodu 3.2.4 tohoto předpisu)
 Vzorky
 Rozptylová skla nebo vzorky materiálu
 Rozptylová skla
 Zkoušky
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 11
 12
 13
 1.1
 Omezená fotometrie
 (bod 2.1.2)
 X
 X
 X
 1.1.1
 Změna teploty
 (bod 2.1.1)
 X
 X
 X
 1.1.2
 Omezená fotometrie
 (bod 2.1.2)
 X
 X
 X
 1.2.1
 Měření propustnosti
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 1.2.2
 Měření rozptylu
 X
 X
 X
 X
 X
 X
 1.3
 Atmosférické vlivy
 (bod 2.2.1)
 X
 X
 X
 1.3.1
 Měření propustnosti
 X
 X
 X
 1.4
 Chemická činidla
 (bod 2.2.2)
 X
 X
 X
 1.4.1
 Měření rozptylu
 X
 X
 X
 1.5
 Čisticí prostředky (bod 2.3.1)
 X
 X
 X
 1.6
 Uhlovodíky (bod 2.3.2)
 X
 X
 X
 1.6.1
 Měření propustnosti
 X
 X
 X
 1.7
 Poškození
 (bod 2.4.1)
 X
 X
 X
 1.7.1
 Měření propustnosti
 X
 X
 X
 1.7.2
 Měření rozptylu
 X
 X
 X
 1.8
 Přilnavost (bod 2.5)
 X
 B. Zkoušky úplných světlometů (dodaných podle bodu 3.2.3 tohoto předpisu)
 Zkoušky
 Úplné světlomety
 Číslo vzorku
 1
 2
 2.1
 Poškození (bod 2.6.1.1)
 X
 2.2
 Fotometrie (bod 2.6.1.2)
 X
 2.3
 Přilnavost (bod 2.6.2)
 X
 Dodatek 2
 Metoda měření rozptylu a propustnosti světla
 1. ZAŘÍZENÍ (viz obrázek)
 Paprsek kolimátoru K s poloviční divergencí β/2 = 17,4 × 10–4 rd je omezen clonou DT s otvorem 6 mm, proti kterému je umístěn vzorek.
 Rozptylová achromatická čočka L2, korigovaná na sférickou aberaci, spojuje clonu DT se snímačem R; průměr čočky L2 musí


text:
být takový, aby neclonil světlo rozptylované vzorkem v kuželu s polovičním vrcholovým úhlem β/2 = 14°.
 Do obrazové ohniskové roviny čočky L2 se umístí prstencová clona DD o úhlech α/2 = 1° a αmax/2 = 12°.
 Nepropustná středová část clony slouží k tomu, aby se vyloučilo světlo přicházející přímo ze světelného zdroje. Středovou část clony musí být možno odstranit ze svazku světelných paprsků tak, aby bylo možno vrátit ji zpět do přesně stejné polohy.
 Vzdálenost L2 DT a ohnisková délka F2
 (1) čočky L2 se volí tak, aby obraz DT úplně pokryl snímač R.
 Pokud je počáteční dopadající tok považován za 1 000 jednotek, musí být absolutní přesnost všech odečtů lepší než 1 jednotka.
 2. MĚŘENÍ
 Provádějí se tato měření:
 Odečet
 Se vzorkem
 Se středovou částí DD
 Stanovovaná hodnota
 T1
 ne
 ne
 Počáteční dopadající tok světla
 T2
 ano
 (před zkouškou)
 ne
 Tok světla propuštěný novým materiálem v poli 24 °C
 T3
 ano
 (po zkoušce)
 ne
 Tok světla propuštěný zkoušeným materiálem v poli 24 °C
 T4
 ano
 (před zkouškou)
 ano
 Tok světla rozptýlený novým materiálem
 T5
 ano
 (po zkoušce)
 ano
 Tok světla rozptýlený zkoušeným materiálem
 (1) Pro L2 se doporučuje použít ohniskovou vzdálenost přibližně 80 mm.
 Dodatek 3
 Metoda zkoušení nástřikem
 1. ZKUŠEBNÍ ZAŘÍZENÍ
 1.1 Stříkací pistole
 Stříkací pistole se osadí tryskou o průměru 1,3 mm umožňující dosahovat při pracovním tlaku 6,0 – 0 + 0,5 barů průtoku 0,24 ± 0,02 l/min.
 Za těchto pracovních podmínek musí mít vzorek kužele vytvořený na povrchu, který je účinkům vystaven na vzdálenost 380 ± 10 mm od trysky, průměr 170 ± 50 mm.
 1.2 Zkušební směs
 Zkušební směs sestává z:
 křemenného písku tvrdosti 7 na Mohsově stupnici a velikosti zrna mezi 0 a 0,2 mm s téměř normálním rozdělením a s hodnotou úhlového faktoru 1,8 až 2;
 vody o tvrdosti nepřesahující 205 g/m3, přičemž směs obsahuje 25 g písku na litr vody.
 2. ZKOUŠKA
 Vnější povrch rozptylového skla světlometů se jednou nebo několikrát vystaví pískovému proudu získanému tak, jak je uvedeno výše. Proud se směruje téměř kolmo na zkoušený povrch.
 Poškození se zjišťuje pomocí jednoho nebo několika referenčních vzorků skla umístěných do blízkosti zkoušených rozptylových skel. Směs se stříká tak dlouho, dokud změna rozptylu světla u měřeného vzorku nebo vzorků měřená postupem uvedeným v dodatku 2 nesplňuje podmínku:
 K ověření, že je celý zkoušený povrch poškozen stejnoměrně, je možno použít několik referenčních vzorků.
 Dodatek 4
 Zkouška přilnavosti lepicí pásky
 1. ÚČEL
 Touto metodou je za standardních podmínek možno stanovit lineární sílu přilnavosti lepicí pásky ke skleněné desce.
 2. PRINCIP
 Měření síly potřebné k odlepení lepicí pásky od skleněné desky pod úhlem 90°.
 3. SPECIFIKOVANÉ ATMOSFÉRICKÉ PODMÍNKY
 Okolní prostředí musí splňovat teplotní podmínky 23 ± 5 °C a musí mít relativní vlhkost 65 ± 5 %.
 4. ZKOUŠENÉ VZORKY
 Kotouč vzorku lepicí pásky se před zkouškou stabilizuje po dobu 24 hodin za specifikovaných atmosférických podmínek (viz bod 3 výše). Z každého kotouče se zkouší pět zkušebních kusů, každý o délce 400 mm.
 Před odběrem těchto zkušebních kusů se z kotouče odvinou a zlikvidují první tři


text:
obvody.
 5. POSTUP
 Zkouška se provádí za podmínek okolního prostředí stanovených v bodě 3.
 Pět zkušebních kusů se odebere při odvíjení lepicí pásky v radiálním směru rychlostí přibližně 300 mm/s a do 15 sekund se nanesou takto:
 páska se postupně nalepí na skleněnou desku, zlehka se prstem po délce uhladí bez nadměrného tlaku tak, aby mezi páskou a sklem nezůstávaly žádné vzduchové bublinky.
 Soustava se ve specifikovaných atmosférických podmínkách ponechá po dobu 10 minut.
 V rovině kolmé na osu zkušebního kusu se od desky odlepí zhruba 25 mm zkušebního kusu.
 Deska se upevní a volný konec pásky se ohne o 90°. Působí se silou tak, aby čára mezi páskou a deskou byla na tuto sílu i na desku kolmá.
 Táhne se tak, aby se páska odlepovala rychlostí 300 mm/s ± 30 mm/s, a zaznamenává se síla, která je k tomu zapotřebí.
 6. VÝSLEDKY
 Získaných pět hodnot se seřadí podle velikosti a za výsledek měření se považuje jejich medián. Tato hodnota se vyjádří v newtonech na centimetr šířky pásky.


text:
 6.10.2011
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 262/63
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 91/2011
 ze dne 19. července 2011,
 kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Protokol 31 k Dohodě byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 96/2010 ze dne 2. července 2010 (1).
 (2)
 Je vhodné pokračovat ve spolupráci smluvních stran Dohody na opatřeních financovaných Unií ze souhrnného rozpočtu Unie ohledně provádění, fungování a rozvoje vnitřního trhu.
 (3)
 Protokol 31 k Dohodě by proto měl být změněn tak, aby umožňoval pokračování této prodloužené spolupráce po 31. prosinci 2010,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Článek 7 Protokolu 31 k Dohodě se mění takto:
 1)
 V odstavci 6 se slova „roky 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 a 2010“ nahrazují slovy „roky 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 a 2011“.
 2)
 V odstavci 7 se slova „roky 2006, 2007, 2008, 2009 a 2010“ nahrazují slovy „roky 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 a 2011“.
 3)
 V odstavci 8 se slova „roky 2008, 2009 a 2010“ nahrazují slovy „roky 2008, 2009, 2010 a 2011“.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude Smíšenému výboru EHP učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (2).
 Použije se ode dne 1. ledna 2011.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 19. července 2011.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Kurt JÄGER
 (1) Úř. věst. L 277, 21.10.2010, s. 53.
 (2) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 5.3.2020
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 68/60
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 308/2019
 ze dne 13. prosince 2019,
 kterým se mění příloha IX (Finanční služby) Dohody o EHP [2020/326]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/1618 ze dne 12. července 2018, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 231/2013, pokud jde o povinnosti depozitářů týkající se úschovy (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha IX Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 31bba (nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 231/2013) přílohy IX Dohody o EHP se doplňují nová slova a nová odrážka, které znějí:
 „, ve znění:
 —
 32018 R 1618: nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/1618 ze dne 12. července 2018 (Úř. věst. L 271, 30.10.2018, s. 1).“
 Článek 2
 Znění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2018/1618 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 14. prosince 2019 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 13. prosince 2019.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gunnar PÁLSSON
 (1) Úř. věst. L 271, 30.10.2018, s. 1.
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 12.12.2017
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 328/136
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO DOHODOU O VZÁJEMNÉM UZNÁVÁNÍ MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A SPOJENÝMI STÁTY AMERICKÝMI č. 52/2017
 ze dne 24. listopadu 2017
 o zařazení subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze o elektromagnetické kompatibilitě [2017/2290]
 SMÍŠENÝ VÝBOR,
 s ohledem na Dohodu o vzájemném uznávání mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, a zejména na články 7 a 14,
 vzhledem k tomu, že smíšenému výboru přísluší rozhodovat o zařazení subjektu nebo subjektů posuzování shody do seznamu v odvětvové příloze,
 ROZHODL TAKTO:
 1.
 Subjekt posuzování shody uvedený v dodatku A se zařazuje do seznamu subjektů posuzování shody do sloupce „Pro přístup ES na trh USA“ v oddílu V odvětvové přílohy o elektromagnetické kompatibilitě.
 2.
 Strany se dohodly na specifickém rozsahu zařazení subjektu posuzování shody uvedeného v dodatku A, co se týče výrobků a postupů posuzování shody, a budou jej zachovávat.
 Toto rozhodnutí, sepsané ve dvou vyhotoveních, je podepsáno zástupci smíšeného výboru oprávněnými jednat jménem stran za účelem pozměnění dohody. Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem posledního podpisu.
 Za Spojené státy americké
 James C. SANFORD
 Podepsáno ve Washingtonu DC dne 15. listopadu 2017.
 Za Evropskou unii
 Ignacio IRUARRIZAGA
 Podepsáno v Bruselu dne 24. listopadu 2017.
 DODATEK A
 Subjekt posuzování shody ES zařazený do seznamu subjektů posuzování shody do sloupce „Pro přístup ES na trh USA“ v oddílu V odvětvové přílohy o elektromagnetické kompatibilitě
 EMITECH Chassieu
 7, rue Georges Méliès
 69680 Chassieu
 FRANCIE


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22001D0012
 Úřední věstník L 117 , 26/04/2001 S. 0007 - 0008
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 12/2001ze dne 23. února 2001,kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 74/2000 ze dne 2. října 2000 [1].(2) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/2/ES ze dne 22. února 1999 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením [2] by měla být začleněna do Dohody.(3) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/3/ES ze dne 22. února 1999 o stanovení seznamu Společenství potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením [3] by měla být začleněna do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V kapitole XII přílohy II Dohody se za bod 54w (směrnice Komise 1999/21/ES) vkládají nové body, které znějí:"54x. 399 L 0002: směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/2/ES ze dne 22. února 1999 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením (Úř. věst. L 66, 13.3.1999, s. 16).54y. 399 L 0003: směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/3/ES ze dne 22. února 1999 o stanovení seznamu Společenství potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením (Úř. věst. L 66, 13.3.1999, s. 24)."Článek 2Znění směrnic 1999/2/ES a 1999/3/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 24. února 2001 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody [4].Článek 4Toto rozhodnutí se zveřejní v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 23. února 2001.Za Smíšený výbor EHPpředsedaP. Westerlund[1] Úř. věst. L 315, 14.12.2000, s. 11.[2] Úř. věst. L 66, 13.3.1999, s. 16.[3] Úř. věst. L 66, 13.3.1999, s. 24.[4] Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.--------------------------------------------------


text:
 30.8.2014
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 261/4
 DOHODA O PŘIDRUŽENÍ
 mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé
 PREAMBULE
 BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 BULHARSKÁ REPUBLIKA,
 ČESKÁ REPUBLIKA,
 DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,
 ESTONSKÁ REPUBLIKA,
 IRSKO,
 ŘECKÁ REPUBLIKA,
 ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,
 CHORVATSKÁ REPUBLIKA
 ITALSKÁ REPUBLIKA,
 KYPERSKÁ REPUBLIKA,
 LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,
 LITEVSKÁ REPUBLIKA,
 LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,
 MAĎARSKO,
 REPUBLIKA MALTA,
 NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 RAKOUSKÁ REPUBLIKA,
 POLSKÁ REPUBLIKA,
 PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,
 RUMUNSKO,
 REPUBLIKA SLOVINSKO,
 SLOVENSKÁ REPUBLIKA,
 FINSKÁ REPUBLIKA,
 ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,
 smluvní strany Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „členské státy“),
 EVROPSKÁ UNIE (dále jen „Unie“ nebo „EU“) a
 EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII (dále jen „Euratom“)
 na jedné straně a
 GRUZIE
 na straně druhé,
 dále jen „strany“,
 S OHLEDEM na pevné svazky mezi stranami a jejich společné hodnoty, vytvořené v minulosti na základě Dohody o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Gruzií na straně druhé, a dále rozvíjené v rámci Východního partnerství coby zvláštního rozměru evropské politiky sousedství, a uznávajíce společné přání stran dále rozvíjet, upevňovat a rozšiřovat své vztahy ambiciózním a inovativním způsobem,
 VĚDOMY SI evropských ambicí Gruzie a její volby proevropské orientace,
 UZNÁVAJÍCE, že společné hodnoty, na nichž je postavena EU, totiž demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právní stát jsou rovněž základem politického přidružování a hospodářské integrace, které předpokládá tato dohoda,
 UZNÁVAJÍCE, že Gruzie jakožto východoevropská země je odhodlána tyto hodnoty uvádět do života a prosazovat je,
 UZNÁVAJÍCE, že Gruzie sdílí historické vazby a společné hodnoty s členskými státy,
 SE ZŘETELEM k tomu, že touto dohodou není dotčen budoucí postupný vývoj vztahů mezi EU a Gruzií a způsob jejich dalšího rozvoje zůstává otevřený,
 ODHODLÁNY dále posilovat respektování základních svobod, lidských práv, včetně práv příslušníků menšin, demokratických zásad, právního státu a řádné správy na základě společných hodnot stran,
 CHÁPAJÍCE, že vnitřní reformy zaměřené na upevňování demokracie a tržního hospodářství usnadní účast Gruzie na politikách, programech a na práci agentur EU. Tento proces a udržitelné urovnávání sporů se budou vzájemně posilovat a přispívat k budování důvěry mezi komunitami rozdělenými konfliktem,
 PŘEJÍCE SI přispívat k politickému, sociálně-ekonomickému a institucionálnímu rozvoji Gruzie prostřednictvím rozsáhlé spolupráce v širokém spektru oblastí společného zájmu, jako je rozvoj občanské společnosti, řádná správa, včetně daní, integrace obchodu a prohloubené hospodářské spolupráce, budování institucí, reformy veřejné a státní správy a boje s korupcí, zmírňování chudoby a spolupráce na poli svobody, bezpečnosti a práva nutné k účinnému provádění této dohody a konstatujíce připravenost EU podporovat příslušné reformy v Gruzii,
 ODHODLÁNY dodržovat všechny zásady a ustanovení Charty Organizace spojených národů, Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE), zejména Helsinského závěrečného aktu Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě z roku 1975, závěrečných dokumentů konferencí z Madridu, Istanbulu a Vídně z roku 1991 a z roku 1992, Pařížské charty pro novou Evropu z roku 1990, jakož i Všeobecné deklarace lidských práv Organizace spojených národů z roku 1948 a Evropské úmluvy


text:
o ochraně lidských práv a základních svobod z roku 1950,
 PŘIPOMÍNAJÍCE svou vůli podporovat mezinárodní mír a bezpečnost a zapojit se do účinného multilateralismu a mírového řešení sporů, zejména za tímto účelem spolupracovat v rámci Organizace spojených národů (OSN) a OBSE,
 ODHODLÁNY ctít mezinárodní závazky bojovat proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů a spolupracovat při odzbrojení,
 UZNÁVAJÍCE přínos aktivní účasti stran v různých fórech regionální spolupráce,
 PŘEJÍCE SI dále rozvíjet pravidelný politický dialog o dvoustranných a mezinárodních otázkách společného zájmu, včetně regionálních aspektů se zřetelem ke společné zahraniční a bezpečnostní politice (SZBP) Evropské unie, včetně její společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP),
 PLNĚ RESPEKTUJÍCE zásady nezávislosti, suverenity, územní celistvosti a neporušitelnosti mezinárodně uznaných hranic ve smyslu mezinárodního práva, Charty Organizace spojených národů, Helsinského závěrečného aktu Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě a příslušných rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů,
 UZNÁVAJÍCE význam odhodlání Gruzie usilovat o usmíření a o obnovu územní celistvosti a plné a účinné kontroly nad gruzínskými regiony Abcházií a oblasti Cchinvali / Jižní Osetií ve snaze o mírové a trvalé řešení konfliktu na základě principů mezinárodního práva a význam odhodlání EU podporovat mírové a trvalé řešení konfliktu,
 UZNÁVAJÍCE v této souvislosti význam provedení šestibodové dohody ze dne 12. srpna 2008 a jejích následných prováděcích opatření, význam akceschopné mezinárodní přítomnosti pro udržení míru a bezpečnosti v místě, význam sledování vzájemně se podporujících politik neuznávání a angažovanosti, význam podpory Ženevských mezinárodních jednání a význam bezpečného a důstojného návratu všech vnitřně vysídlených osob a uprchlíků v souladu se zásadami mezinárodního práva,
 ODHODLÁNY zajistit pro všechny občany Gruzie, včetně komunit rozdělených konfliktem, výhody plynoucí z těsnějšího politického přidružení a hospodářské integrace Gruzie do EU,
 ODHODLÁNY bojovat s organizovanou trestnou činností a nedovoleným obchodem a dále posilovat spolupráci v boji proti terorismu,
 ODHODLÁNY prohlubovat dialog a spolupráci v oblasti mobility, migrace, azylu a správy hranic také se zřetelem k partnerství v oblasti mobility mezi EU a Gruzií v rámci komplexního přístupu, který věnuje pozornost legální migraci, včetně cirkulační migrace, a spolupráci zaměřenou na řešení otázky nelegální migrace, obchodování s lidmi, a účinné provádění readmisní dohody,
 UZNÁVAJÍCE význam zavedení bezvízového režimu pro občany Gruzie ve vhodné době, za předpokladu, že budou vytvořeny podmínky pro dobře řízenou a bezpečnou mobilitu včetně účinného provedení dohody o zjednodušení vízového režimu a readmisní dohody,
 ODHODLÁNY ctít zásady tržního hospodářství a připravenost EU přispívat k hospodářským reformám v Gruzii, také v rámci evropské politiky sousedství a Východního partnerství,
 ODHODLÁNY dosáhnout hospodářské integrace zejména prostřednictvím prohloubené a komplexní zóny volného obchodu (DCFTA) coby nedílné součásti této dohody, včetně sblížení předpisového rámce, a v souladu s právy a povinnostmi vyplývajícími z členství stran ve Světové obchodní organizaci (WTO),
 PŘESVĚDČENY, že tato dohoda vytvoří nové ovzduší pro hospodářské vztahy mezi stranami, a především pro rozvoj obchodu a investic, a že podnítí hospodářskou soutěž, což jsou rozhodující faktory hospodářské restrukturalizace a modernizace,
 ODHODLÁNY ctít zásady udržitelného rozvoje, chránit životní prostředí a zmírňovat změnu klimatu, neustále zlepšovat správu v oblasti životního prostředí a uspokojovat potřeby týkající se životního prostředí, včetně přeshraniční


text:
spolupráce a provádění mnohostranných mezinárodních dohod,
 ODHODLÁNY posilovat zabezpečení dodávek energie, včetně rozvoje jižního koridoru, mezi jiným cestou podpory rozvoje vhodných projektů v Gruzii, které usnadní rozvoj příslušné infrastruktury, včetně tranzitní infrastruktury přes Gruzii, dále prostřednictvím silnější tržní integrace a postupným sbližováním předpisového rámce s klíčovými prvky acquis EU a zvyšováním energetické účinnosti a využíváním obnovitelných zdrojů energie,
 VĚDOMY SI potřeby posílit spolupráci v oblasti energetiky a závazku stran provést Smlouvu o energetické chartě,
 PŘEJÍCE SI zvyšovat úroveň ochrany veřejného zdraví a zdraví lidí jako základního aspektu udržitelného rozvoje a hospodářského růstu,
 ODHODLÁNY prohlubovat kontakty mezi lidi, také cestou spolupráce a výměn v oblasti vědy a techniky, podnikání, mládeže, vzdělávaní a kultury,
 ODHODLÁNY podporovat přeshraniční a meziregionální spolupráci z obou stran v duchu dobrých sousedských vztahů,
 UZNÁVAJÍCE závazek Gruzie postupně sbližovat své právní předpisy v příslušných odvětvích s právními předpisy EU v souladu s touto dohodou a účinně je provádět,
 UZNÁVAJÍCE závazek Gruzie rozvíjet svou administrativní a institucionální infrastrukturu v míře potřebné k realizaci této dohody,
 SE ZŘETELEM k ochotě EU podpořit realizaci reforem a v tomto úsilí využít všechny dostupné nástroje spolupráce a technické, finanční a hospodářské pomoci,
 POTVRZUJÍCE, že ustanovení této dohody, jež spadají do působnosti části třetí hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie, zavazují Spojené království a Irsko jako zvláštní smluvní strany a nikoli jako součást EU, pokud EU spolu se Spojeným královstvím nebo Irskem společně neoznámí Gruzii, že Spojené království nebo Irsko je vázáno jako součást EU podle Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie. Pokud Spojené království nebo Irsko přestanou být v souladu s článkem 4a uvedeného protokolu vázány jako součást EU, EU spolu se Spojeným královstvím nebo Irskem bezodkladně Gruzii informuje o jakékoli změně jejich postavení a v tom případě budou Spojené království a Irsko ustanoveními této dohody i nadále vázány jako samostatné smluvní strany. Totéž platí o Dánsku podle protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného k uvedeným Smlouvám.
 SE DOHODLY TAKTO:
 Článek 1
 Cíle
 1. Zakládá se přidružení mezi Unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé.
 2. Cílem tohoto přidružení je:
 a)
 podporovat politické přidružení a hospodářskou integraci mezi stranami na základě společných hodnot a těsných vazeb, včetně posilování účasti Gruzie na politikách a programech EU a činnosti jejích agentur;
 b)
 zajistit posílený rámec pro intenzivní politický dialog o všech oblastech společného zájmu a umožnit tak rozvoj těsných politických vztahů mezi stranami;
 c)
 přispět k upevňování demokracie a k politické, hospodářské a institucionální stabilitě Gruzie;
 d)
 podporovat, chránit a posilovat mír a stabilitu na regionální a mezinárodní úrovni podle zásad Charty Organizace spojených národů a Helsinského závěrečného aktu Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě z roku 1975 a také prostřednictvím společného úsilí o odstranění zdrojů napětí a posilování bezpečnosti hranic, a podporovat přeshraniční spolupráci a dobré sousedské vztahy;
 e)
 podporovat spolupráci zaměřenou na mírové řešení sporů;
 f)
 zlepšovat spolupráci v oblasti


text:
svobody, bezpečnosti a práva s cílem posílit právní stát a zlepšit dodržování lidských práv a základních svobod;
 g)
 podporovat úsilí Gruzie o rozvíjet svůj hospodářský potenciál cestou mezinárodní spolupráce a také prostřednictvím sbližování svých právních předpisů s právními předpisy EU;
 h)
 docílit postupného hospodářského začlenění Gruzie do vnitřního trhu EU tak, jak stanoví tato dohoda, zejména zřízením prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, která zajistí rozsáhlý přístup na trh na základě vytrvalého a komplexního sbližování právních předpisů v souladu s právy a povinnostmi vyplývajícími z jejího členství ve WTO;
 i)
 vytvářet podmínky pro užší spolupráci v dalších oblastech společného zájmu.
 HLAVA I
 OBECNÉ ZÁSADY
 Článek 2
 Obecné zásady
 1. Dodržování demokratických zásad, lidských práv a základních svobod, jak jsou zakotveny ve Všeobecné deklaraci lidských práv Organizace spojených národů z roku 1948 a vymezeny v Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod z roku 1950, Helsinském závěrečném aktu Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě z roku 1975 a Pařížské chartě pro novou Evropu z roku 1990, je základem vnitřní a zahraniční politiky stran a představuje základní prvek této dohody. Boj proti šíření zbraní hromadného ničení, souvisejících materiálů a jejich nosičů představuje rovněž základní prvek této dohody.
 2. Strany opakují svou oddanost zásadám volného tržního hospodářství, udržitelného rozvoje a účinného multilateralismu.
 3. Strany znovu potvrzují, že respektují zásady právního státu a řádné správy věcí veřejných, jakož i své mezinárodní závazky, zejména v rámci OSN, Rady Evropy a OBSE. Zejména se dohodly, že budou prosazovat dodržování zásad suverenity a územní celistvosti, neporušitelnosti hranic a nezávislosti.
 4. Strany se zavazují k právnímu státu, řádné správě, boji proti korupci, boji proti různým formám nadnárodní organizované trestné činnosti a terorismu, podpoře udržitelného rozvoje, účinnému multilateralismu a boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů. Tento závazek je klíčovým faktorem rozvoje vztahů a spolupráce mezi stranami a přispívá tak k míru a stabilitě v regionu.
 HLAVA II
 POLITICKÝ DIALOG A REFORMA, SPOLUPRÁCE V OBLASTI ZAHRANIČNÍ A BEZPEČNOSTNÍ POLITIKY
 Článek 3
 Cíle politického dialogu
 1. Strany budou dále rozvíjet a posilovat politický dialog ve všech oblastech společného zájmu, včetně otázek zahraniční a bezpečnostní politiky, jakož i vnitřní reformy. Zvýší se tím účinnost politické spolupráce, podpoří sbližování v otázkách zahraniční a bezpečnostní politiky a ambiciózním a inovativním způsobem posílí vzájemné vztahy.
 2. Politický dialog sleduje tyto cíle:
 a)
 prohloubit politické přidružení a posílit sbližování a účinnost politiky a bezpečnostní politiky;
 b)
 prosazovat zásady územní celistvosti, neporušitelnosti mezinárodně uznaných hranic, suverenity a nezávislosti, jak jsou zakotveny v Chartě Organizace spojených národů z roku 1945 a v Helsinském závěrečném aktu Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě z roku 1975;
 c)
 prosazovat mírové řešení sporů;
 d)
 podporovat mezinárodní stabilitu a bezpečnost založenou na účinném multilateralismu;
 e)
 posilovat spolupráci a dialog mezi stranami v oblasti mezinárodní bezpečnosti a řízení krizí zejména za účelem zvládání globálních a regionálních výzev a klíčových hrozeb;
 f)
 posilovat spolupráci v boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů včetně převádění vědeckých pracovníků činných dříve v programech týkajících se zbraní hromadného šíření na


text:
jiná zaměstnání;
 g)
 posílit praktickou a na výsledky zaměřenou spolupráci mezi stranami pro dosažení míru, bezpečnosti a stability na evropském kontinentě;
 h)
 posilovat respektování demokratických zásad, právního státu a řádné správy věcí veřejných, lidských práv a základních svobod, včetně svobody sdělovacích prostředků a práv osob náležejících k menšinám, a přispívat ke konsolidaci vnitřních politických reforem;
 i)
 rozvíjet dialog a prohlubovat spolupráci stran v oblasti bezpečnosti a obrany;
 j)
 usilovat o další podporu různých forem regionální spolupráce;
 k)
 poskytnout všem občanům Gruzie v jejích mezinárodně uznaných hranicích všechny výhody plynoucí z těsnějšího politického přidružení mezi EU a Gruzií, včetně silnějšího sbližování bezpečnostní politiky.
 Článek 4
 Vnitřní reforma
 Strany spolupracují na rozvoji, konsolidaci, stabilizaci a zvyšování účinnosti demokratických institucí a právního státu; na zajištění respektování lidských práv a základních svobod; na dalším pokroku soudní a právní reformy, aby byla zaručena nezávislost soudů, posílena jejich administrativní kapacita a zaručena nestrannost a akceschopnost donucovacích orgánů; na dalším provádění reformy veřejné správy a na budování odpovědné, akceschopné, účinné, transparentní a profesionální státní služby; a na pokračování účinného boje proti korupci, zejména s ohledem na posílení mezinárodní spolupráce v potírání korupce a zajištění účinného provádění příslušných mezinárodních právních nástrojů, jako je Úmluva OSN proti korupci z roku 2003.
 Článek 5
 Zahraniční a bezpečnostní politika
 1. Strany zintenzívní dialog a spolupráci a podpoří postupné sbližování v oblasti zahraniční a bezpečnostní politiky, včetně společné bezpečnostní a obranné politiky, a budou se zabývat zejména otázkami předcházení konfliktům, mírového řešení sporů a řešení krizí, regionální stability, odzbrojení, nešíření zbraní hromadného ničení, kontroly zbraní a kontroly vývozu. Spolupráce je založena na společných hodnotách a společných zájmech a usiluje o větší sblížení politik a jejich větší účinnost s využitím dvoustranných, mezinárodních a regionálních fór.
 2. Strany opětovně stvrzují svůj závazek respektovat zásady územní celistvosti, neporušitelnosti mezinárodně uznaných hranic, svrchovanosti a nezávislosti, jak jsou stanoveny v Chartě Organizace spojených národů a v Helsinském závěrečném aktu Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě z roku 1975, a svůj závazek prosazovat tyto zásady ve svých dvoustranných a mnohostranných vztazích. Strany rovněž zdůrazňují svou plnou podporu zásadě souhlasu hostitelské země s rozmístěním cizích ozbrojených sil na svém území. Shodují se na tom, že k rozmístění cizích ozbrojených sil na jejich území by mělo docházet s výslovným souhlasem hostitelského státu v souladu s mezinárodním právem.
 Článek 6
 Závažná trestná činnost s mezinárodním dosahem
 1. Strany znovu potvrzují, že nejzávažnější trestné činy, které znepokojují celé mezinárodní společenství, nesmí zůstat nepotrestány a že beztrestnosti takových zločinů je nutno zabránit přijetím opatření na národní i mezinárodní úrovni, včetně Mezinárodního trestního soudu.
 2. Strany mají za to, že zřízení a účinné fungování Mezinárodního trestního soudu představuje významný pokrok na cestě k mezinárodnímu míru a spravedlnosti. Strany opětovně potvrzují svůj závazek pokračovat ve spolupráci s Mezinárodním trestním soudem provedením Římského statutu Mezinárodního trestního soudu a souvisejících nástrojů s náležitým zřetelem k zachování jeho integrity.
 Článek 7
 Předcházení konfliktům a řešení krizí
 Strany posílí praktickou spolupráci při předcházení konfliktům a řešení krizí, zejména pokud jde o možnou účast Gruzie na civilních či vojenských


text:
operacích pro řešení krizí pod vedením EU, jakož i na příslušných cvičeních a školících činnostech, a to případ od případu a na základě případného pozvání EU.
 Článek 8
 Regionální stabilita
 1. Strany zintenzívní své společné úsilí o podporu stability, bezpečnosti a demokratického vývoje v regionu, budou usilovat o další prosazování různých forem regionální spolupráce a zejména se zasadí o mírové řešení nevyřešených sporů v regionu.
 2. Toto úsilí se řídí společně sdílenými zásadami zachování mezinárodního míru a bezpečnosti, jak jsou stanoveny v Chartě Organizace spojených národů, Helsinském závěrečném aktu Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě z roku 1975 a dalších příslušných mnohostranných dokumentech. Strany rovněž plně využijí mnohostranný rámec Východního partnerství, který předpokládá spolupráci a otevřený svobodný dialog, k posílení vazeb mezi samotnými partnerskými zeměmi.
 Článek 9
 Mírové řešení sporů
 1. Strany potvrzují svůj závazek k mírovému řešení sporů při plném respektování suverenity a územní celistvosti Gruzie v rámci jejích mezinárodně uznaných hranic, a ke společnému napomáhání obnově po skončení konfliktu a snahám o usmíření. Až do udržitelného vyřešení sporu a aniž jsou dotčeny stávající formy řešení sporných otázek, tvoří mírové řešení sporů jedno z hlavních témat politického dialogu mezi stranami a dialogu s dalšími významnými mezinárodními subjekty.
 2. Strany uznávají význam závazku Gruzie k usmíření i její snahu o obnovu územní celistvosti v úsilí o mírové a trvalé řešení sporu, význam úplného provedení šestibodové dohody ze dne 12. srpna 2008 a jejích následných prováděcích opatření, význam sledování vzájemně se podporujících politik neuznávání a angažovanosti, význam podpory Ženevských mezinárodních jednání a význam bezpečného a důstojného návratu všech vnitřně vysídlených osob a uprchlíků do jejich obvyklého místa pobytu v souladu se zásadami mezinárodního práva; a význam účinného zapojení mezinárodních organizací, případně také EU.
 3. Strany koordinují, mimo jiné také s dalšími příslušnými mezinárodními organizacemi, své úsilí přispět k mírovému řešení sporu v Gruzii, také ve vztahu k humanitárním otázkám.
 4. Celé toto úsilí se řídí společně sdílenými zásadami zachování mezinárodního míru a bezpečnosti, jak jsou stanoveny v Chartě Organizace spojených národů, Helsinském závěrečném aktu Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě z roku 1975 a dalších příslušných mnohostranných dokumentech.
 Článek 10
 Zbraně hromadného ničení
 1. Strany zastávají názor, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů do rukou státních i nestátních aktérů představuje jednu z nejzávažnějších hrozeb pro mezinárodní mír a stabilitu. Strany se proto dohodly, že budou spolupracovat a přispívat k boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů tím, že na vnitrostátní úrovni budou dohlížet na úplné respektování a provádění závazků, ke kterým se smluvně zavázaly v rámci mezinárodních smluv a dohod o odzbrojení a nešíření, jakož i dalších svých příslušných mezinárodních závazků v této oblasti. Strany se shodly, že toto ustanovení představuje základní prvek této dohody.
 2. Strany se dále dohodly, že budou spolupracovat a přispívat k boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů tím, že:
 a)
 podniknou kroky za účelem podpisu a ratifikace veškerých dalších příslušných mezinárodních nástrojů nebo případného přistoupení k nim a jejich plného provádění; a
 b)
 vytvoří účinný systém vnitrostátních


text:
kontrol vývozu, v jehož rámci budou prováděny kontroly vývozu a tranzitu zboží souvisejícího se zbraněmi hromadného ničení, včetně kontroly koncového využití technologií dvojího použití, pokud jde o zbraně hromadného ničení, a který bude obsahovat účinné postihy za porušení kontrol vývozu.
 3. Strany se dohodly, že těmito otázkami se budou zabývat v rámci svého politického dialogu.
 Článek 11
 Ruční palné a lehké zbraně a kontrola vývozu konvenčních zbraní
 1. Smluvní strany uznávají, že nedovolená výroba, transfer a oběh ručních palných a lehkých zbraní včetně střeliva a jejich nadměrné hromadění, nedostatečná správa, nepřiměřeně zajištěné sklady a nekontrolované šíření představují i nadále vážnou hrozbu pro mír a mezinárodní bezpečnost.
 2. Strany se dohodly, že budou dodržovat a plně provádět své povinnosti tak, aby v souvislosti s nedovoleným obchodem s ručními palnými a lehkými zbraněmi, včetně střeliva pro ně, jednaly v souladu se stávajícími mezinárodními dohodami a rezolucemi Rady bezpečnosti OSN, jakož i se svými závazky v rámci jiných mezinárodních nástrojů použitelných v této oblasti, jako je Akční program prevence a boje proti všem aspektům nezákonného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi.
 3. Strany se zavazují ke spolupráci a zajištění koordinace, komplementarity a synergie, pokud jde o jejich úsilí o potírání nezákonného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi, včetně střeliva pro ně, a o zničení nadbytečných zásob na celosvětové, regionální, subregionální a vnitrostátní úrovni.
 4. Dále se strany dohodly na další spolupráci v oblasti kontroly vývozu konvenčních zbraní s ohledem na společný postoj Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu.
 5. Strany se dohodly, že těmito otázkami se budou zabývat v rámci svého politického dialogu.
 Článek 12
 Boj proti terorismu
 1. Strany potvrzují význam boje proti terorismu a jeho předcházení a dohodly se, že budou na bilaterální, regionální a mezinárodní úrovni spolupracovat s cílem předcházet terorismu a bojovat proti němu ve všech jeho formách a projevech.
 2. Strany souhlasí s tím, že boj proti terorismu musí být veden s plným respektem k právnímu státu a v plném souladu s mezinárodním právem, včetně mezinárodního práva v oblasti lidských práv, mezinárodního uprchlického práva a mezinárodního humanitárního práva, se zásadami Charty Organizace spojených národů a všemi příslušnými mezinárodními nástroji pro boj s terorismem.
 3. Strany zdůrazňují význam všeobecné ratifikace a plného provedení všech úmluv a protokolů OSN přijatých v souvislosti s bojem proti terorismu. Strany se dohodly, že budou nadále podporovat dialog o návrhu všeobecné úmluvy o mezinárodním terorismu a spolupracovat při provádění globální strategie Organizace spojených národů pro boj proti terorismu, jakož i všech příslušných rezolucí Rady bezpečnosti OSN a úmluv Rady Evropy. Strany se také dohodly na spolupráci při prosazování mezinárodního konsenzu o předcházení terorismu a boji proti němu.
 HLAVA III
 SVOBODA, BEZPEČNOST A PRÁVO
 Článek 13
 Právní stát a dodržování lidských práv a základních svobod
 1. Při spolupráci v oblasti svobody, bezpečnosti a práva přikládají strany zvláštní význam dalšímu prosazování právního státu, včetně nezávislosti soudů, přístupu ke spravedlnosti a práva na spravedlivý proces.
 2. Strany budou plně spolupracovat na


text:
účinném fungování institucí v oblasti vymáhání práva a justiční správy.
 3. Dodržování lidských práv a základních svobod bude pro veškerou spolupráci v oblasti svobody, bezpečnosti a práva směrodatné.
 Článek 14
 Ochrana osobních údajů
 Strany se dohodly, že budou spolupracovat s cílem zajistit vysokou úroveň ochrany osobních údajů v souladu s právními nástroji a normami EU a Rady Evropy a mezinárodními právními nástroji a normami uvedenými v příloze I této dohody.
 Článek 15
 Spolupráce v oblasti migrace, azylu a správy hranic
 1. Strany opětovně potvrzují význam společného řízení migračních toků mezi jejich územími a navážou všestranný dialog o všech otázkách spojených s migrací, včetně legální migrace, mezinárodní ochrany a boje proti nelegální migraci, převaděčství a obchodování s lidmi.
 2. Spolupráce bude vycházet z posouzení konkrétních potřeb provedených po vzájemné konzultaci mezi stranami a bude probíhat v souladu s jejich příslušnými platnými právními předpisy. Zaměří se zejména na:
 a)
 základní příčiny a důsledky migrace;
 b)
 vypracování a provedení vnitrostátních právních předpisů a postupů v otázce mezinárodní ochrany, aby splňovaly podmínky Ženevské úmluvy z roku 1951 o právním postavení uprchlíků, Protokolu týkajícího se právního postavení uprchlíků z roku 1967 a ostatních souvisejících mezinárodních nástrojů, jako je Evropská úmluva o ochraně lidských práv a základních svobod z roku 1950, a aby bylo zajištěno dodržování zásady nenavracení;
 c)
 pravidla pro přijímání, práva a postavení přijatých osob, spravedlivé zacházení s oprávněně pobývajícími cizími státními příslušníky a jejich integraci, vzdělávání a odbornou přípravu a opatření proti rasismu a xenofobii;
 d)
 zkvalitňování účinné preventivní politiky proti nelegální migraci, převaděčství a obchodování s lidmi, včetně toho, jak bojovat proti sítím převaděčů a obchodníků s lidmi a jak ochránit oběti tohoto obchodování;
 e)
 provedení pracovního ujednání o navázání operativní spolupráce mezi Evropskou agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX) a Ministerstvem vnitra Gruzie (MV) podepsaném dne 4. prosince 2008;
 f)
 takové otázky v oblasti zabezpečení dokladů a správy hranic, jako je organizace, odborná příprava, osvědčené postupy a další operativní opatření.
 3. Spolupráce může také usnadnit cirkulační migraci ve prospěch rozvoje.
 Článek 16
 Pohyb osob a zpětné přebírání
 1. Strany zajistí plné provádění:
 a)
 Dohody mezi Evropskou unií a Gruzií o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob, která vstoupila v platnost dne 1. března 2011; a
 b)
 Dohody mezi Evropskou unií a Gruzií o usnadnění udělování víz, která vstoupila v platnost dne 1. března 2011.
 2. Strany rovněž usilují o zvýšení mobility občanů a postupně podniknou kroky směrem ke společnému cíli, jímž je bezvízový režim ve vhodné době, za předpokladu, že budou vytvořeny podmínky pro dobře řízenou a bezpečnou mobilitu, které byly stanoveny v dvoufázovém akčním plánu na uvolnění vízového režimu.
 Článek 17
 Boj proti organizované trestné činnosti a korupci
 1. Strany spolupracují v boji proti trestným a jiným protiprávním činnostem a jejich předcházení, zejména proti nadnárodním organizovaným i neorganizovaným protiprávním činnostem, jako jsou například:
 a)
 převaděčství a obchodování s lidmi, pašování střelných zbraní a nedovolených drog a obchodování s nimi;
 b)
 pašování zboží a nedovolené obchodování s ním;
 c)
 nedovolené hospodářské a finanční činnosti, jako


text:
je padělání, daňové podvody a podvody při zadávání veřejných zakázek;
 d)
 zpronevěra prostředků v projektech financovaných mezinárodními dárci;
 e)
 aktivní a pasivní korupce jak v soukromém, tak ve veřejném sektoru;
 f)
 padělání listin, předkládání nepravdivých výkazů; a
 g)
 kyberkriminalita.
 2. Strany posílí dvoustrannou, regionální a mezinárodní spolupráci mezi donucovacími orgány a rozvinou spolupráci mezi Europolem a příslušnými orgány Gruzie. Strany jsou odhodlány účinně provést příslušné mezinárodní normy, zejména ty, které jsou zakotveny v Úmluvě Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu (UNTOC) z roku 2000 a jejích třech protokolech a Úmluvě Organizace spojených národů proti korupci z roku 2003.
 Článek 18
 Nedovolené drogy
 1. Strany v rámci svých pravomocí spolupracují, aby zajistily vyvážený a integrovaný přístup k drogové problematice. Protidrogové politiky a opatření se zaměří na posílení struktur pro boj s nedovolenými drogami a pro jejich předcházení, na snížení nabídky nedovolených drog, obchodu s nimi a poptávky po nich a na zvládnutí zdravotních a sociálních důsledků zneužívání drog s cílem omezit škody, a rovněž na účinnější prevenci rozšíření chemických prekursorů používaných k nedovolené výrobě omamných a psychotropních látek.
 2. Strany se dohodnou na nezbytných metodách spolupráce k dosažení těchto cílů. Opatření budou vycházet ze společně dohodnutých zásad v souladu s příslušnými mezinárodními úmluvami a protidrogovou strategií EU (2013–2020), politickým prohlášením o hlavních zásadách pro snížení poptávky po drogách, jež bylo schváleno v červnu 1998 na 20. zvláštním zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů věnovanému drogám.
 Článek 19
 Praní peněz a financování terorismu
 1. Strany spolupracují s cílem předcházet využívání svých finančních a příslušných nefinančních systémů k praní výnosů z trestné činnosti obecně a zvlášť z trestné činnosti související s drogami, jakož i za účelem financování terorismu.
 Tato spolupráce se vztahuje také na zpětné získávání majetku nebo finančních prostředků pocházejících z trestné činnosti.
 2. Spolupráce v této oblasti umožní výměnu důležitých informací v rámci příslušných právních předpisů a přijetí vhodných norem pro prevenci praní peněz a financování terorismu a pro boj proti těmto jevům, které budou rovnocenné normám přijatým příslušnými mezinárodními orgány činnými v této oblasti, jako je například Finanční akční výbor proti praní peněz (FATF).
 Článek 20
 Spolupráce v oblasti boje proti terorismu
 1. V plném souladu se zásadami, z nichž vychází boj proti terorismu a jež jsou uvedeny v článku 12 této dohody, strany opětovně potvrzují význam vymáhání práva a justičního přístupu k boji proti terorismu a dohodly se na spolupráci při předcházení terorismu a jeho potlačování, a to konkrétně prostřednictvím:
 a)
 zajištění kriminalizace teroristických trestných činů v souladu s jejich vymezením v rámcovém rozhodnutí Rady 2008/919/SVV ze dne 28. listopadu 2008, kterým se mění rámcové rozhodnutí 2002/475/SVV o boji proti terorismu;
 b)
 výměny informací o teroristech, teroristických skupinách a jejich podpůrných sítích v souladu s mezinárodním a vnitrostátním právem, zejména pokud jde o ochranu údajů a ochranu soukromí;
 c)
 výměny zkušeností týkajících se předcházení terorismu a jeho potlačování, prostředků a metod boje proti terorismu a jejich technických stránek, jakož i výměny zkušeností o odborné přípravě v souladu s platnými právními předpisy;
 d)
 sdílení informací o osvědčených postupech při


text:
řešení a maření radikalizace a náboru lidí a o podpoře jejich rehabilitace;
 e)
 výměny názorů na zkušeností týkajících se přeshraničního pohybu a cestování osob podezřelých z terorismu jakož i teroristických hrozeb;
 f)
 sdílení osvědčených postupů týkajících se ochrany lidských práv v boji proti terorismu, zejména pokud jde o trestní řízení;
 g)
 přijetí opatření proti hrozbě chemického, biologického, radiologického a jaderného terorismu a realizace opatření nezbytných k předcházení získání, převodu a použití chemických, biologických, radiologických a jaderných materiálů pro teroristické účely a k prevenci nedovoleného jednání v souvislosti s vysoce rizikovými chemickými, biologickými, radiologickými a jadernými zařízeními.
 2. Spolupráce vychází z příslušných dostupných vyhodnocení, například ze strany příslušných orgánů OSN a Rady Evropy, a realizuje se po vzájemné poradě stran.
 Článek 21
 Právní spolupráce
 1. Strany se dohodly na dalším rozvoji justiční spolupráce v občanských a obchodních věcech, zejména co se týká sjednávání, ratifikace a provádění mnohostranných úmluv o justiční spolupráci v občanskoprávních věcech, především pak Úmluv Haagské konference mezinárodního práva soukromého v oblasti mezinárodní právní spolupráce a soudních sporů, jakož i ochrany dětí.
 2. Pokud jde o justiční spolupráci v trestních věcech, strany se vynasnaží zlepšit spolupráci ve věci vzájemné právní pomoci na základě příslušných mnohostranných dohod. To si případně vyžádá přistoupení k příslušným mezinárodním nástrojům OSN a Rady Evropy a jejich provádění, jakož i těsnější spolupráci s Eurojustem.
 HLAVA IV
 OBCHOD A OBCHODNÍ ZÁLEŽITOSTI
 KAPITOLA 1
 Národní zacházení a přístup zboží na trh
 Oddíl 1
 Společná ustanovení
 Článek 22
 Cíl
 Strany vytvoří oblast volného obchodu počínaje vstupem této dohody v platnost, v souladu s ustanoveními této dohody a v souladu s článkem XXIV Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (GATT 1994).
 Článek 23
 Rozsah a oblast působnosti
 1. Ustanovení této kapitoly se vztahují na obchod se zbožím (1) mezi stranami.
 2. Pro účely této kapitoly se pojmem „pocházející z“ rozumějí produkty podle pravidel původu stanovených v protokolu I k této dohodě.
 Oddíl 2
 Odstraňování cel, poplatků a jiných plateb
 Článek 24
 Definice cel
 Pro účely této kapitoly se „clem“ rozumí jakákoli cla nebo poplatky jakéhokoli druhu ukládané na dovoz nebo vývoz zboží či v souvislosti s ním, včetně jakékoli formy přirážky k dani nebo příplatku, jež se ukládají na tento dovoz nebo vývoz či ve spojení s ním. „Clo“ však nezahrnuje:
 a)
 poplatky rovnocenné vnitřní dani ukládané v souladu s článkem 31 této dohody;
 b)
 cla ukládaná v souladu s kapitolou 2 (Nápravná opatření v oblasti obchodu) hlavy IV (Obchod a obchodní záležitosti) této dohody;
 c)
 poplatky či jiné platby ukládané v souladu s článkem 30 této dohody.
 Článek 25
 Zařazení zboží
 Zařazení zboží v rámci obchodu mezi stranami se provádí podle příslušné celní nomenklatury harmonizovaného systémemu popisu popisu a číselného označování (dále jen „HS“) z roku 1983 v Gruzii a podle celní nomenklatury Unie vycházející z HS z roku 2012 a následných změn těchto nomenklatur.
 Článek 26
 Odstraňování dovozních cel
 1. Od vstupu této dohody v platnost strany zruší veškerá cla na zboží pocházející z druhé strany s výjimkou ustanovení v odstavcích 2 a 3


text:
tohoto článku, a aniž je dotčen odstavec 4 tohoto článku.
 2. Produkty uvedené v příloze II-A této dohody jsou do Unie dováženy bezcelně v rozsahu celních kvót upřesněných v uvedené příloze. Na dovoz přesahující rozsah celních kvót se vztahuje celní sazba v režimu nejvyšších výhod.
 3. Produkty uvedené v příloze II-B této dohody podléhají při dovozu do Unie dovoznímu clu s výjimkou valorické složky daného dovozního cla.
 4. Na dovoz produktů pocházejících z Gruzie uvedených v příloze II-C této dohody se vztahuje mechanismus proti obcházení opatření uvedený v článku 27 této dohody.
 5. Pět let po vstupu této dohody v platnost povedou spolu obě strany na žádost kterékoli z nich vzájemné konzultace ohledně rozšíření rozsahu odstraňování cel v obchodě mezi nimi. Rozhodnutí podle tohoto odstavce přijímá Výbor pro přidružení ve složení pro obchod podle čl. 408 odst. 4 této dohody.
 Článek 27
 Mechanismus proti obcházení opatření v oblasti zemědělských produktů a zpracovaných zemědělských produktů
 1. Na produkty uvedené v příloze II-C této dohody se vztahuje mechanismus proti obcházení opatření uvedený v tomto článku. Průměrný roční objem dovozu každé kategorie těchto produktů z Gruzie do Unie je uveden v příloze II-C této dohody.
 2. Pokud v kterémkoli roce počínajícím 1. ledna objem dovozu jedné nebo více kategorií produktů uvedených v odstavci 1 dosáhne 70 % objemu uvedeného v příloze II-C této dohody, oznámí Unie Gruzii objem dovozu dotčených produktů. Po tomto oznámení a do 14 kalendářních dnů ode dne, kdy objem dovozu jedné nebo více kategorií produktů uvedených v odstavci 1 dosáhl 80 % objemu uvedeného v příloze II-C této dohody, Gruzie oznámí Unii spolu s nesporným odůvodněním, že Gruzie má kapacitu vyprodukovat produkty na vývoz do Unie nad rámec objemů stanovených v uvedené příloze. Pokud tento dovoz dosáhne 100 % objemu uvedeného v příloze II-C této dohody a pokud Gruzie neposkytne řádné zdůvodnění, Unie může dočasně pozastavit preferenční zacházení ohledně dotyčných produktů.
 Pozastavení je použitelné po dobu šesti měsíců a nabývá účinosti v den zveřejnění rozhodnutí o pozastavení preferenčního zacházení v Úředním věstníku Evropské unie.
 3. O všech dočasných pozastaveních přijatých podle odstavce 2 Unie bezodkladně vyrozumí Gruzii.
 4. Unie zruší dočasné pozastavení před uplynutím šesti měsíců od nabytí účinosti, jestliže Gruzie předloží v rámci Výboru pro přidružení ve složení pro obchod, podle čl. 408 odst. 4 této dohody, pádné a uspokojivé důkazy, že objem příslušné kategorie produktů dovezených nad rámec objemu uvedeného v příloze II-C této dohody je způsoben změnou úrovně výroby a vývozní kapacity Gruzie ve vztahu k dotyčnému produktu nebo produktům.
 5. Přílohu II-C této dohody a objem může na žádost Gruzie a po vzájemném souhlasu Unie a Gruzie měnit Výbor pro přidružení ve složení pro obchod, aby tak promítl změny v úrovni výroby a vývozní kapacitě Gruzie ve vztahu k dotyčnému produktu nebo produktům.
 Článek 28
 Zachování současného stavu
 Žádná strana nesmí zavést nová cla na zboží pocházející z druhé strany ani nesmí zvýšit clo, které se používá ke dni vstupu této dohody v platnost. Toto ustanovení nebrání žádné straně, aby zavedla nebo zvýšila clo, pokud


text:
to schválil Orgán pro řešení sporů (DSB) Světové obchodní organizace (WTO).
 Článek 29
 Vývozní cla
 Žádná strana nezavede ani neponechá v platnosti clo či daň, kromě vnitrostátních poplatků používaných v souladu s článkem 30 této dohody, na vývoz zboží na území druhé strany či v souvislosti s tímto vývozem.
 Článek 30
 Poplatky a jiné platby
 Každá strana podle článku VIII GATT 1994 a jeho vysvětlujících poznámek zajistí, aby byly veškeré poplatky a platby jakéhokoli jiného charakteru, než jsou cla či jiná opatření uvedená v článku 26 této dohody, uložené na dovoz či vývoz zboží nebo v souvislosti s nimi, omezeny co do výše na částku přibližných nákladů na poskytnuté služby a nepředstavovaly nepřímou ochranu domácího zboží nebo zdanění dovozu či vývozu pro daňové účely.
 Oddíl 3
 Necelní opatření
 Článek 31
 Národní zacházení
 Každá strana zajistí pro zboží druhé strany národní zacházení v souladu s článkem III GATT 1994 včetně jeho vysvětlujících poznámek. Za tímto účelem se článek III GATT 1994 a jeho vysvětlující poznámky začleňují do této dohody a stávají se její nedílnou součástí.
 Článek 32
 Dovozní a vývozní omezení
 Žádná strana nepřijme ani neponechá v platnosti žádný zákaz či omezení vztahující se na dovoz jakéhokoli zboží druhé strany nebo na vývoz či prodej na vývoz jakéhokoli zboží určeného pro území druhé strany, nestanoví-li tato dohoda jinak nebo není-li to v souladu s článkem XI GATT 1994 a jeho vysvětlujícími poznámkami. Za tímto účelem se článek XI GATT 1994 a jeho vysvětlující poznámky začleňují do této dohody a stávají se její nedílnou součástí.
 Oddíl 4
 Zvláštní ustanovení týkající se zboží
 Článek 33
 Obecné výjimky
 Žádné ustanovení této kapitoly nelze vykládat tak, aby to kterékoli straně bránilo přijímat nebo prosazovat opatření podle článků XX a XXI GATT 1994 a vysvětlujících poznámek k uvedeným článkům podle GATT 1994, jež se tímto začleňují do této dohody a stávají se její součástí.
 Oddíl 5
 Správní spolupráce a koordinace s dalšími zeměmi
 Článek 34
 Dočasné odnětí preferencí
 1. Strany se dohodly, že pro provedení a kontrolu preferenčního celního zacházení přiznaného podle této kapitoly je nezbytná správní spolupráce a pomoc, a zdůrazňují svůj závazek bojovat proti nesrovnalostem a podvodům v celní oblasti a souvisejících záležitostech.
 2. Pokud jedna strana na základě objektivních informací zjistí, že druhá strana neposkytuje správní spolupráci či pomoc, nebo zjistí nesrovnalosti či podvod ve smyslu této kapitoly, může dotčená strana v souladu s tímto článkem dočasně pozastavit příslušné preferenční zacházení ve vztahu k dotčenému produktu nebo produktům.
 3. Pro účely tohoto článku se za neposkytování správní spolupráce nebo pomoci mimo jiné považuje:
 a)
 opakované nedodržení povinnosti ověřit status původu dotčeného zboží;
 b)
 opakované odmítnutí nebo bezdůvodné zdržování následného ověření dokladu o původu zboží nebo sdělení výsledků tohoto ověření;
 c)
 opakované odmítnutí nebo bezdůvodné zpoždění při získávání povolení k provedení misí, jejichž cílem je prověření pravosti dokumentů nebo přesnosti informací souvisejících s dotčeným přiznáním preferenčního zacházení.
 4. Pro účely tohoto článku se může jednat o nesrovnalosti nebo podvod mimo jiné v případě, že bez uspokojivého vysvětlení dojde k rychlému nárůstu dovozu zboží, který


text:
překračuje obvyklou úroveň výrobní a vývozní kapacity druhé strany a souvisí s objektivními informacemi týkajícími se nesrovnalostí nebo podvodu.
 5. Dočasné pozastavení lze uplatnit, jsou-li splněny tyto podmínky:
 a)
 strana, která zjistila na základě objektivních informací, že nebyla poskytnuta správní spolupráce nebo pomoc nebo že u druhé strany došlo k nesrovnalostem nebo podvodu, oznámí své zjištění společně s objektivními informacemi bez zbytečného odkladu Výboru pro přidružení ve složení pro obchod podle čl. 408 odst. 4 této dohody a na základě všech významných informací a objektivních zjištění zahájí v rámci tohoto výboru konzultace s cílem dosáhnout řešení přijatelného pro obě strany;
 b)
 pokud strany přistoupily ke konzultacím v rámci Výboru pro přidružení ve složení pro obchod a do tří měsíců od oznámení nedosáhly přijatelného řešení, může dotčená strana dočasně pozastavit příslušné preferenční zacházení ve vztahu k dotčenému zboží. Dočasné pozastavení se bez zbytečného odkladu oznámí Výboru pro přidružení ve složení pro obchod;
 c)
 dočasná pozastavení podle tohoto článku se omezí pouze na případy, kdy jsou nezbytně nutná k ochraně finančních zájmů dotčené strany. Jejich délka nepřesáhne dobu šesti měsíců, a mohou být prodlužována, jestliže se ke dni uplynutí této doby nic nezmění, pokud jde o podmínky, kvůli kterým k původnímu pozastavení došlo. Dočasná pozastavení jsou předmětem pravidelných konzultací v rámci Výboru pro přidružení ve složení pro obchod, zejména za účelem jejich ukončení, jakmile zaniknou podmínky pro jejich uplatňování.
 6. Každá strana zveřejní podle svých vnitřních postupů oznámení dovozcům týkající se: oznámení uvedeného v odst. 5 písm. a), rozhodnutí uvedeného v odst. 5 písm. b) a prodloužení či ukončení uvedeného v odst. 5 písm. c).
 Článek 35
 Náprava správních chyb
 Pokud se příslušné orgány při řádné správě preferenčního systému vývozu, a zejména při uplatňování ustanovení protokolu I této dohody o definici původních produktů a o metodách správní spolupráce, dopustí chyby a tato chyba má dopady na dovozní cla, může strana, která je těmito dopady dotčena, požádat Výbor pro přidružení ve složení pro obchod podle čl. 408 odst. 4 této dohody, aby prozkoumal možnosti přijetí všech vhodných opatření za účelem vyřešení této situace.
 Článek 36
 Dohody s ostatními zeměmi
 1. Tato dohoda nebrání zachování nebo zřizování celních unií, zón volného obchodu nebo režimů příhraničního styku, pokud nejsou v rozporu s ustanoveními této dohody o obchodu.
 2. Konzultace mezi stranami se konají v rámci Výboru pro přidružení ve složení pro obchod podle čl. 408 odst. 4 této dohody na žádost kterékoli strany a týkají se dohod o zřízení celních unií, zón volného obchodu nebo režimů příhraničního styku a dalších důležitých otázek, které souvisí s obchodní politikou stran vůči třetím zemím. Takové konzultace se uskuteční zejména v případě přistoupení třetí země k EU s cílem zohlednit vzájemné zájmy Unie a Gruzie uvedené v této dohodě.
 KAPITOLA 2
 Nápravná opatření v oblasti obchodu
 Oddíl 1
 Globální ochranná opatření
 Článek 37
 Obecná ustanovení
 1. Strany potvrzují svá práva a povinnosti podle článku XIX GATT 1994 a podle Dohody o ochranných opatřeních obsažené v příloze 1A Dohody o WTO (dále jen „Dohoda o ochranných opatřeních“) a podle článku


text:
5 Dohody o zemědělství obsažené v příloze 1A Dohody o WTO (dále jen „Dohoda o zemědělství“).
 2. Preferenční pravidla původu zavedená podle kapitoly 1 (Národní zacházení a přístup zboží na trh) hlavy IV (Obchod a obchodní záležitosti) této dohody se na tento oddíl nevztahují.
 3. Ustanovení tohoto oddílu nepodléhají kapitole 14 (Řešení sporů) hlavy IV (Obchod a obchodní záležitosti) této dohody.
 Článek 38
 Transparentnost
 1. Strana, která zahajuje ochranné šetření, to druhé straně oznámí, pokud má druhá strana na této věci zásadní hospodářský zájem.
 2. Bez ohledu na článek 37 této dohody doručí strana, která zahajuje ochranné šetření a hodlá přijmout ochranná opatření, druhé straně na její žádost okamžitě ad hoc písemné oznámení všech důležitých informací, které vedly k zahájení ochranného šetření a přijetí ochranných opatření, případně také informace o zahájení ochranného šetření, o předběžných zjištěních a konečných závěrech šetření, a nabídne druhé straně možnost konzultací.
 3. Pro účely tohoto článku se má za to, že strana má zásadní hospodářský zájem, pokud patří mezi pět největších dodavatelů dováženého produktu během posledních tří let, měřeno z hlediska buď absolutního objemu, nebo hodnoty.
 Článek 39
 Uplatnění opatření
 1. Při přijímání ochranných opatření se strany snaží postupovat způsobem, který co nejméně ovlivní jejich dvoustranné obchodní vztahy.
 2. Pro účely odstavce 1 tohoto článku: pokud se jedna strana domnívá, že jsou naplněny právní požadavky k přijetí konečných ochranných opatření, informuje strana, která hodlá přijmout taková opatření, druhou stranu a vytvoří prostor k dvoustranným konzultacím. Není-li dosaženo uspokojivého řešení do 30 dnů od oznámení druhé straně, může dovážející strana přijmout vhodná opatření pro odstranění těchto obtíží.
 Oddíl 2
 Antidumpingová a vyrovnávací opatření
 Článek 40
 Obecná ustanovení
 1. Strany potvrzují svá práva a povinnosti podle článku VI GATT 1994, Dohody o provádění článku VI GATT 1994 obsažené v příloze 1A Dohody o WTO (dále jen „Dohoda o antidumpingu“) a Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních obsažené v příloze 1A Dohody o WTO (dále jen „Dohoda o subvencích“).
 2. Preferenční pravidla původu zavedená podle kapitoly 1 (Národní zacházení a přístup zboží na trh) hlavy IV (Obchod a obchodní záležitosti) této dohody se na tento oddíl nevztahují.
 3. Ustanovení tohoto oddílu nepodléhají kapitole 14 (Řešení sporů) hlavy IV (Obchod a obchodní záležitosti) této dohody.
 Článek 41
 Transparentnost
 1. Strany souhlasí, že antidumpingová a vyrovnávací opatření by měla být využívána v plném souladu s požadavky Dohody o antidumpingu a Dohody o subvencích a měla by být založena na spravedlivém a transparentním systému.
 2. Aniž je dotčen čl. 6 odst. 5 Dohody o antidumpingu a čl. 12 odst. 4 Dohody o subvencích, strany ihned po uložení prozatímních opatření a před konečným rozhodnutím zajistí úplné a smysluplné zveřejnění všech zásadních skutečností a důvodů, z nichž vychází rozhodnutí uplatnit opatření. Zveřejnění se provádí písemnou formou a musí poskytovat zúčastněným stranám dostatek času k vyjádření.
 3. Nezdrží-li to zbytečně šetření, poskytne se všem zúčastněným stranám během antidumpingového a antisubvenčního šetření možnost být slyšen pro vyjádření svého stanoviska.
 Článek 42
 Přihlédnutí k veřejnému zájmu
 Strana nemůže uplatnit antidumpingová ani vyrovnávací opatření v případě, kdy


text:
lze z informací zveřejněných během šetření jasně vyvodit, že uplatnění daných opatření není ve veřejném zájmu. Stanovení toho, co je veřejným zájmem, musí vycházet z celkového posouzení všech různých zájmů, včetně zájmů domácího výrobního odvětví, uživatelů, spotřebitelů a dovozců v míře, ve které vyšetřujícím orgánům poskytly příslušné informace.
 Článek 43
 Pravidlo nižšího cla
 Rozhodne-li se strana uvalit prozatímní nebo konečné antidumpingové nebo vyrovnávací clo, nesmí jeho výše přesáhnout rozpětí dumpingu nebo celkovou výši napadnutelných subvencí, ale mělo by být nižší než rozpětí dumpingu nebo celková výše napadnutelných subvencí, dostačuje-li takové nižší clo k odstranění újmy, jež vznikla domácímu výrobnímu odvětví.
 KAPITOLA 3
 Technické překážky obchodu, normalizace, metrologie, akreditace a posuzování shody
 Článek 44
 Oblast působnosti a definice
 1. Tato kapitola se týká přípravy, přijímání a používání norem, technických předpisů a postupů posuzování shody, jak jsou definovány v Dohodě o technických překážkách obchodu obsažené v příloze 1A Dohody o WTO (dále jen „Dohoda o technických překážkách obchodu“), jež mohou ovlivnit obchod se zbožím mezi stranami.
 2. Bez ohledu na odstavec 1 se tato kapitola nevztahuje na sanitární a fytosanitární opatření definovaná v příloze A Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažené v příloze 1A Dohody o WTO (dále jen „Dohoda o sanitárních a fytosanitárních opatřeních“), ani na nákupní specifikace vypracované vládními orgány pro výrobní nebo spotřební požadavky těchto orgánů.
 3. Pro účely této kapitoly se použijí definice uvedené v příloze 1 Dohody o technických překážkách obchodu.
 Článek 45
 Potvrzení Dohody o technických překážkách obchodu
 Strany potvrzují svá stávající práva a povinnosti, které mají vůči sobě podle Dohody o technických překážkách obchodu, jež se tímto začleňuje do této dohody a stává se její nedílnou součástí.
 Článek 46
 Technická spolupráce
 1. Strany posílí spolupráci v oblasti norem, technických předpisů, metrologie, dozoru nad trhem, akreditace a systémů posuzování shody za účelem zvýšení vzájemného porozumění svým příslušným systémům a usnadnění vzájemného přístupu na své trhy. Za tímto účelem mohou navázat dialog o regulaci, a to jak na horizontální, tak na odvětvové úrovni.
 2. V rámci své spolupráce se strany snaží identifikovat, rozvíjet a podněcovat iniciativy vedoucí k usnadnění obchodu, mezi něž mohou patřit mimo jiné následující činnosti:
 a)
 posilování spolupráce v oblasti regulace prostřednictvím výměny údajů a zkušeností a prostřednictvím vědecké a technické spolupráce za účelem zlepšení kvality svých technických předpisů, norem, dozoru nad trhem, posuzování shody a akreditace a účelného využívání prostředků regulace;
 b)
 prosazování a podpora spolupráce mezi veřejnými nebo soukromými organizacemi stran příslušnými pro metrologii, normalizaci, dozor nad trhem, posuzování shody a akreditaci;
 c)
 podpora rozvoje kvalitní infrastruktury sloužící normalizaci, metrologii, akreditaci, posuzování shody a systému dozoru nad trhem v Gruzii;
 d)
 podpora účasti Gruzie na činnosti souvisejících evropských organizací;
 e)
 hledání řešení případných obchodních překážek a
 f)
 pokud je to vhodné, úsilí o koordinaci svých postojů v otázkách oboustranného zájmu týkajících se mezinárodního obchodu a regulačních organizací jako WTO a Evropská hospodářská komise Organizace spojených národů (EHK OSN).
 Článek 47
 Sblížení technických předpisů, norem a posuzování shody
 1. S ohledem na své priority v oblasti sbližování v různých odvětvích přijme


text:
Gruzie opatření nezbytná pro postupné sblížení s technickými předpisy, normami, metrologií, akreditací, posuzováním shody EU, odpovídajícími systémy a systémy dozoru nad trhem a zavazuje se uplatňovat zásady a postupy stanovené v příslušné legislativě Unie (orientační seznam v příloze III-B této dohody). Seznam opatření týkajících se sbližování je uveden v příloze III-A této dohody a lze jej měnit rozhodnutím Výboru pro přidružení ve složení pro obchod podle čl. 408 odst. 4 této dohody.
 2. Za účelem dosažení těchto cílů Gruzie:
 a)
 s ohledem na své priority bude postupně sbližovat své právní předpisy s odpovídajícím acquis Unie a
 b)
 docílí a bude udržovat takovou úroveň správní a institucionální účinnosti, jaká je nutná k zajištění účinného a transparentního systému potřebného pro provedení této kapitoly.
 3. Gruzie se zdrží změn svých horizontálních a odvětvových právních předpisů v prioritních oblastech pro sbližování, s výjimkou jejich postupného sbližování s odpovídajícím acquis Unie a zachování takového sblížení; případné změny svých vnitrostátních právních předpisů oznámí Unii.
 4. Gruzie zajistí a usnadní účast svých příslušných vnitrostátních orgánů v evropských a mezinárodních organizacích pro normalizaci, legální a základní metrologii a posuzování shody včetně akreditace, podle předmětu činnosti těchto orgánů a statusu členství, který jim bude umožněn.
 5. S cílem integrovat svůj systém normalizace vynaloží Gruzie maximální úsilí, aby zajistila, že její orgán pro normalizaci:
 a)
 postupně provede soubor evropských norem ve svých vnitrostátních normách, včetně harmonizovaných evropských norem, jejichž dobrovolné používání je předpokladem pro soulad s právními předpisy Unie provedenými v gruzínské legislativě;
 b)
 současně s provedením zruší vnitrostátní normy, které jsou v rozporu s evropskými normami;
 c)
 postupně splní další podmínky řádného členství v evropských normalizačních organizacích.
 Článek 48
 Dohoda o posuzování shody a přijímání průmyslových výrobků
 Strany se nakonec mohou dohodnout, že připojí Dohodu o posuzování shody a přijímání průmyslových výrobků ve formě protokolu k této dohodě týkajícího se jednoho či více dohodnutých odvětví poté, co Unie ověří, že příslušné gruzínské horizontální a odvětvové právní předpisy, instituce a normy jsou plně v souladu s právními předpisy, institucemi a normami EU. Dohoda o posuzování shody a přijímání průmyslových výrobků zajistí, že obchod mezi stranami s výrobky v odvětvích, kterých se týká, bude probíhat za stejných podmínek, jako jsou ty, které se vztahují na obchod se stejnými výrobky mezi členskými státy.
 Článek 49
 Značení a označování
 1. Aniž jsou dotčena ustanovení článků 47 a 48 této dohody, strany vzhledem k technickým předpisům týkajícím se požadavků na značení a označování opětovně potvrzují zásady kapitoly 2.2 Dohody o technických překážkách obchodu, podle nichž tyto požadavky nemají být připravovány, přijímány nebo uplatňovány s cílem vytvářet zbytečné překážky mezinárodního obchodu ani nemají mít tento účinek. Za tímto účelem neomezují tyto požadavky na značení a označování obchod více, než je nezbytné ke splnění legitimních cílů s přihlédnutím k rizikům, k nimž by nesplnění vedlo.
 2. Pokud jde zejména o povinné značení a označování, strany se dohodly, že:
 a)
 budou usilovat o minimalizaci svých požadavků na značení nebo označování s výjimkou případů, kdy si to v této oblasti vyžaduje přijetí acquis EU a za účelem ochrany