text:
produktů a potravin, jež považuje za vhodné.
 2. Systémy uvedené v odstavci 1 obsahují prvky, jako jsou:
 a)
 vnitrostátní rejstřík;
 b)
 správní postup pro ověření, zda zeměpisné označení, jež bylo nebo má být zařazeno do domácího rejstříku uvedeného v odst. 2 písm. a), identifikuje zboží jakožto pocházející z území, regionu nebo lokality některé smluvní strany, jestliže lze danou jakost, pověst nebo jiné charakteristické znaky zboží připsat především jeho zeměpisnému původu;
 c)
 řízení o námitce, jež umožňuje vzít v úvahu legitimní zájmy třetích stran, a
 d)
 právní prostředky umožňující opravy a výmazy položek z domácího rejstříku uvedeného v odst. 2 písm. a), jež zohledňují legitimní zájmy třetích stran a držitelů práv dotčených zeměpisných označení uvedených v rejstříku.
 3. Smluvní strany se co nejdříve po ukončení postupu ochrany zeměpisných označení v jednotlivých smluvních stranách (48) pro všechny názvy uvedené na seznamu v příloze 10-A sejdou ve Výboru pro obchod podle článku 16.1 (Výbor pro obchod) a přijmou rozhodnutí ohledně uvedení na seznam v příloze 10-B názvů uvedených v příloze 10-A každé smluvní strany, jež jsou a i nadále budou chráněnými zeměpisnými označeními v rámci příslušných systémů smluvních stran, jak jsou uvedeny v odstavci 2.
 ČLÁNEK 10.18
 Změna seznamu zeměpisných označení
 Smluvní strany se dohodly, že bude možné seznam zeměpisných označení pro vína, lihoviny, zemědělské produkty a potraviny uvedených na seznamu v příloze 10-B, jež mají být každou smluvní stranou podle pododdílu C (Zeměpisná označení) chráněna, změnit. Takové změny přílohy 10-B podléhají skutečnosti, že zeměpisná označení jsou a i nadále budou chráněná jakožto zeměpisná označení v rámci příslušných systémů smluvních stran uvedených v čl. 10.17 (Systém ochrany zeměpisných označení) odst. 2.
 ČLÁNEK 10.19
 Rozsah ochrany zeměpisných označení
 1. S výhradou článku 10.22 (Obecná pravidla) každá smluvní strana v souvislosti se zeměpisnými označeními pro vína, lihoviny, zemědělské produkty a potraviny uvedené na seznamu v příloze 10-B, jež zůstávají chráněnými zeměpisnými označeními v rámci jejího systému podle čl. 10.17 (Systém ochrany zeměpisných označení) odst. 2, zajistí pro zainteresované strany právní prostředky, jež zabrání:
 a)
 užívání jakýchkoli způsobů označení nebo prezentace zboží, jež uvádí nebo naznačují, že dotčené zboží pochází z jiné zeměpisné oblasti, než je skutečné místo původu, způsobem, který v otázce zeměpisného původu zboží uvádí veřejnost v omyl, a
 b)
 jakémukoli jinému užívání, které představuje akt nekalé soutěže ve smyslu článku 10 bis (Nekalá soutěž) Pařížské úmluvy.
 2. S výhradou článku 10.22 (Obecná pravidla) každá smluvní strana v souvislosti se zeměpisnými označeními pro vína a lihoviny uvedenými na seznamu v příloze 10-B, jež zůstávají chráněnými zeměpisnými označeními v rámci jejího systému podle čl. 10.17 (Systém ochrany zeměpisných označení) odst. 2, zajistí pro zainteresované strany právní prostředky, jež zabrání užívání těchto zeměpisných označení identifikujících vína pro vína, která nepocházejí z místa uvedeného v dotčeném zeměpisném označení, nebo identifikujícího lihoviny pro lihoviny, které nepocházejí z místa uvedeného v příslušném zeměpisném označení, to i v případě, kdy:
 a)
 je uveden skutečný původ zboží;
 b)
 zeměpisné označení je použito v překladu; nebo
 c)
 zeměpisné označení je uvedeno společně s výrazy jako „druh“, „typ“, „způsob“, „imitace“ nebo podobnými výrazy.


text:
3. S výhradou článku 10.22 (Obecná pravidla) každá smluvní strana v souvislosti se zeměpisnými označeními pro zemědělské produkty a potraviny uvedenými na seznamu v příloze 10-B, jež zůstávají chráněnými zeměpisnými označeními v rámci jejího systému podle čl. 10.17 (Systém ochrany zeměpisných označení) odst. 2, zajistí pro zainteresované strany právní prostředky, jež zabrání užívání těchto zeměpisných označení identifikujících zboží pro obdobné zboží (49), které nepochází z místa udaného v daném zeměpisném označení, a to i v případě, že:
 a)
 je uveden skutečný původ zboží;
 b)
 zeměpisné označení je použito v překladu (50); nebo
 c)
 zeměpisné označení je uvedeno společně s výrazy jako „druh“, „typ“, „způsob“, „imitace“ nebo podobnými výrazy.
 4. Žádné ustanovení pododdílu C (Zeměpisná označení) nepožaduje, aby smluvní strana používala svá ustanovení v souvislosti se zeměpisným označením v případě, že držitel práva:
 a)
 neobnoví registraci zeměpisného označení na trhu dotčené smluvní strany; nebo
 b)
 neudržuje minimální obchodní činnost nebo zájem ohledně zeměpisného označení na trhu dotčené smluvní strany, včetně obchodování, reklamy nebo sledování trhu.
 5. Aniž je dotčen čl. 23 odst. 3 Dohody TRIPS stanoví každá smluvní strana praktické podmínky, za nichž budou homonymní zeměpisná označení od sebe na jejím území rozlišována, přičemž je třeba zajistit, aby bylo spravedlivě zacházeno s příslušnými výrobci a aby spotřebitelé nebyli uváděni v omyl.
 6. Obdrží-li smluvní strana žádost o registraci či ochranu zeměpisného označení, jež je homonymní s některým ze zeměpisných označení uvedených v příloze 10-B, zohlední dotčená smluvní strana při stanovení podmínek, za nichž budou od sebe homonymní zeměpisná označení odlišena, stanoviska a podání žadatele a dotčených výrobců (51).
 ČLÁNEK 10.20
 Právo užití zeměpisných označení
 Osoba, jež může používat zeměpisné označení chráněné podle pododdílu C (Zeměpisná označení), není omezena na žadatele, pokud takové používání souvisí ze zbožím identifikovaným podle dotčeného zeměpisného označení.
 ČLÁNEK 10.21
 Vztah k ochranným známkám
 1. S výhradou článku 10.22 (Obecná pravidla) musí být v souvislosti se zeměpisnými označeními uvedenými na seznamu v příloze 10-B, jež zůstávají chráněnými zeměpisnými označeními v rámci systému smluvní strany podle čl. 10.17 (Systém ochrany zeměpisných označení) odst. 2, registrace ochranné známky zboží obsahující zeměpisné označení identifikující obdobné zboží či v něm spočívající zamítnuta nebo úředně zrušena, umožňují-li to vnitrostátní právní předpisy smluvní strany, nebo na žádost zainteresované strany, pokud jde o zboží, jež nepochází z dotčené oblasti zeměpisného označení, pod podmínkou, že je žádost o registraci ochranné známky podána po datu použitelnosti registrace zeměpisného označení na dotčeném území.
 2. Aniž je dotčen odstavec 4, smluvní strany uznávají, že dřívější existence konfliktní ochranné známky na území smluvní strany by zcela nebránilo následné registraci zeměpisného označení obdobného zboží v dotčené smluvní straně (52).
 3. Pokud byla podána žádost o registraci ochranné známky či byla ochranná známka již registrována v dobré víře nebo pokud bylo práva k užívání ochranné známky nabyto používáním v dobré víře, umožňují-li to příslušné právní předpisy smluvních stran, a k takovému podání žádosti, registraci nebo nabytí práva k užívání došlo buď:
 a)
 před datem žádosti o ochranu zeměpisného označení na dotčeném území, nebo
 b)
 před tím, než bylo zeměpisné označení chráněno v

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
zemi původu,
 nedotýkají se opatření přijatá k provedení pododdílu C (Zeměpisná označení) způsobilosti k registraci ochranné známky nebo platnosti takové registrace nebo práva používat ochrannou známku, pokud je taková známka totožná nebo podobná zeměpisnému označení.
 4. Smluvní strany nejsou povinny chránit zeměpisná označení podle pododdílu C (Zeměpisná označení), pokud by taková ochrana s ohledem na proslavené nebo všeobecně známé ochranné známky mohla uvést spotřebitele v omyl ohledně skutečné totožnosti produktu.
 ČLÁNEK 10.22
 Obecná pravidla
 1. Podmínky dovozu, vývozu a uvádění produktů uvedených v pododdílu C (Zeměpisná označení) na trh na území smluvní strany se řídí vnitrostátními právními předpisy dotčené smluvní strany.
 2. Pokud jde o zemědělské produkty a potraviny, žádné ustanovení pododdílu C (Zeměpisná označení) nevyžaduje, aby smluvní strana bránila dalšímu a podobnému užívání určitého zeměpisného označení druhé smluvní strany v souvislosti se zbožím nebo službami kterýmkoli jejím státním příslušníkem nebo osobou mající na jejím území sídlo, pokud toto zeměpisné označení užívali trvale v souvislosti se stejným nebo příbuzným zbožím nebo službami na území této smluvní strany buď:
 a)
 alespoň po dobu deseti let před 1. lednem 2004 nebo
 b)
 v dobré víře před tímto datem.
 3. V souvislosti se zeměpisnými označeními uvedenými na seznamu v příloze 10-B, kde bylo předchozí používání zjištěno v rámci:
 a)
 námitkového řízení během vnitrostátní registrace;
 b)
 nebo jakéhokoli právního řízení,
 je takové předchozí používání uvedeno na seznamu přílohy 10-B v souvislosti s dotčeným zeměpisným označením v souladu s:
 i)
 mechanismem stanoveným v čl. 10.17 (Systém ochrany zeměpisných označení) odst. 3 v případě odst. 3 písm. a) a
 ii)
 mechanismem stanoveným v článku 10.18 (Změna seznamu zeměpisných označení) v případě odst. 3 písm. b).
 4. Každá smluvní strana může stanovit praktické podmínky, za nichž bude takové předchozí používání odlišeno od zeměpisného označení na jejím území, přičemž zohlední potřebu zajistit, aby nebyli spotřebitelé uvedeni v omyl.
 5. Žádné ustanovení pododdílu C (Zeměpisná označení) nepožaduje, aby smluvní strana používala ustanovení týkající se zeměpisného označení druhé smluvní strany v souvislosti se zbožím či službami, jejichž příslušné označení je totožné s výrazy používanými na území dotčené smluvní strany v obecném jazyce jako běžné názvy zboží či služeb.
 6. Žádné ustanovení pododdílu C (Zeměpisná označení) nepožaduje, aby smluvní strana používala svá ustanovení týkající se jakéhokoli názvu obsaženého v zeměpisném označení druhé smluvní strany v souvislosti se zbožím či službami, jejichž název je totožný s výrazy používanými na území dotčené smluvní strany v obecném jazyce jako běžné názvy zboží či služeb.
 7. Žádné ustanovení pododdílu C (Zeměpisná označení) nepožaduje, aby smluvní strana používala ustanovení týkající se zeměpisného označení druhé smluvní strany v souvislosti s produkty z vinné révy, jejíž příslušné označení je totožné s názvem odrůdy hroznů existujícím na území dotčené smluvní strany ke dni vstupu v platnost Dohody o WTO v dotčené smluvní straně.
 8. Žádné ustanovení pododdílu C (Zeměpisná označení) nebrání smluvní straně, aby v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy chránila jakožto zeměpisné označení výraz, který se shoduje s názvem odrůdy rostlin nebo plemene zvířat.
 9. Smluvní strana může stanovit, že veškeré žádosti podané podle pododdílu C (Zeměpisná


text:
označení) v souvislosti s používáním či registrací ochranné známky musí být předloženy do pěti let poté, co se nesprávné použití chráněného označení stalo ve smluvní straně obecně známé nebo do pěti let od data registrace ochranné známky v dotčené smluvní straně, pokud tato ochranná známka byla do tohoto data zveřejněna a je-li toto datum registrace dřívější než datum, kdy se nesprávné použití stalo ve smluvní straně obecně známé, není-li zeměpisné označení používáno nebo registrováno s nekalými úmysly.
 10. Žádnými ustanoveními pododdílu C (Zeměpisná označení) nejsou nijak dotčena práva jakékoli osoby na obchodní použití vlastního jména nebo jména jejího předchůdce v obchodu, není-li toto jméno použito způsobem, který by mohl veřejnost uvést v omyl.
 11. Žádné ustanovení pododdílu C (Zeměpisná označení) neukládá smluvní straně povinnost chránit zeměpisné označení druhé smluvní strany, které není nebo přestalo být chráněno v souladu s vnitrostátními předpisy země původu. Smluvní strany se vzájemně uvědomí, pokud zeměpisné označení přestane být v zemi původu chráněno.
 ČLÁNEK 10.23
 Vztah k výboru pro obchod
 Výbor pro obchod zřízený podle článku 16.1 (Výbor pro obchod) má pravomoc:
 a)
 přijímat rozhodnutí ohledně uvedení na seznam v příloze 10-B podle čl. 10.17 (Systém ochrany zeměpisných označení) odst. 3 a
 b)
 změnit přílohu 10-B v souladu s článkem 10.18 (Změna seznamu zeměpisných označení).
 PODODDÍL D
 (PRŮMYSLOVÉ) VZORY
 ČLÁNEK 10.24
 Požadavky na ochranu zapsaných průmyslových vzorů (53)
 1. Smluvní strany zajistí ochranu nezávisle vytvořených průmyslových vzorů, které jsou nové nebo původní (54). Tato ochrana musí být zajištěna zápisem a musí udělovat výlučná práva jejich držitelům v souladu s ustanoveními pododdílu D (Průmyslové vzory) (55).
 2. Ochrana průmyslového vzoru se nevztahuje na vzory v zásadě diktované technickými nebo funkčními hledisky.
 3. Právo k průmyslovému vzoru nevznikne, pokud by byl v rozporu s veřejným pořádkem nebo dobrými mravy (56).
 ČLÁNEK 10.25
 Práva udělená zápisem
 Majitel chráněného průmyslového vzoru musí mít alespoň právo zabránit třetím stranám, které nemají jeho souhlas, aby vyráběly, nabízely k prodeji, prodávaly či dovážely výrobky, které nesou nebo zahrnují průmyslový vzor, který je kopií či imitací chráněného průmyslového vzoru, pokud třetí strany takto jednají pro komerční účely.
 ČLÁNEK 10.26
 Doba ochrany
 Doba ochrany činí alespoň deset let od data použitelnosti.
 ČLÁNEK 10.27
 Výjimky
 Každá smluvní strana může stanovit omezené výjimky z ochrany průmyslových vzorů za předpokladu, že takové výjimky nejsou nepřiměřeně v rozporu s obvyklým využíváním chráněných průmyslových vzorů a nejsou jimi nepřiměřeně dotčeny oprávněné zájmy majitele chráněného průmyslového vzoru, s přihlédnutím k oprávněným zájmům třetích stran.
 ČLÁNEK 10.28
 Vztah k autorskému právu
 Každá smluvní strana umožní, aby průmyslový vzor registrovaný na území některé ze smluvních stran v souladu s pododdílem D (Průmyslové vzory) nebyl zcela vyloučen z ochrany podle vnitrostátních právních předpisů dotčené smluvní strany ohledně ochrany autorských práv. Rozsah a podmínky, za nichž je taková ochrana poskytována, stanoví dotčená smluvní strana (57).
 PODODDÍL E
 PATENTY
 ČLÁNEK 10.29
 Mezinárodní dohody
 Smluvní strany připomínají povinnosti podle Smlouvy o patentové spolupráci (uzavřené ve Washingtonu dne 19. června 1970). Smluvní strany, je-li to vhodné, podniknou veškeré rozumné úsilí ke splnění článků 1 až 16 Smlouvy o


text:
patentovém právu (uzavřené v Ženevě dne 1. června 2000) způsobem, jenž je v souladu s jejich vnitrostátními právními předpisy a postupy.
 ČLÁNEK 10.30
 Patenty a veřejné zdraví
 1. Smluvní strany uznávají význam prohlášení o Dohodě TRIPS a veřejném zdraví přijatého dne 14. listopadu 2001 na ministerské konferenci WTO v Dohá. Každá smluvní strana zajistí při výkladu a provádění práv a povinností podle pododdílu E (Patenty) a pododdílu F (Ochrana údajů ze zkoušek předkládaných za účelem získání správní registrace farmaceutického výrobku) soulad s tímto prohlášením.
 2. Každá smluvní strana dodržuje při přijímání protokolu, kterým se mění dohoda TRIPS, rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 30. srpna 2003 o provádění odstavce 6 deklarace z Doha o dohodě TRIPS a o veřejném zdraví a rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 6. prosince 2005 o změně dohody TRIPS.
 ČLÁNEK 10.31
 Prodloužení trvání práv patentové ochrany
 Smluvní strany uznávají, že farmaceutické výrobky (58) chráněné na jejich příslušných územích patentem mohou podléhat správní registraci, než jsou na jejich trhy uvedeny. Smluvní strany umožní prodloužení trvání práv patentové ochrany, aby držiteli patentu kompenzovaly zkrácení účinné životnosti patentu v důsledku správní registrace (59). Prodloužení trvání práv patentové ochrany nesmí překročit pět let (60).
 ČLÁNEK 10.32
 Spolupráce
 Smluvní strany se dohodly, že budou spolupracovat na iniciativách vedoucích k usnadnění:
 a)
 udělování patentů na základě žádosti podané žadatelem jedné smluvní strany druhé smluvní straně a
 b)
 kvalifikace a uznání odborníků patentového úřadu smluvní strany na území druhé smluvní strany.
 PODODDÍL F
 OCHRANA ÚDAJŮ ZE ZKOUŠEK
 ČLÁNEK 10.33
 Ochrana údajů ze zkoušek předkládaných za účelem získání správní registrace farmaceutického výrobku
 Pokud smluvní strana požaduje předložení údajů ze zkoušek či studií týkajících se bezpečnosti a účinnosti farmaceutického výrobku před registrací takového výrobku, nesmí dotčená smluvní strana po dobu alespoň pěti let od data schválení v dotčené smluvní straně povolit třetím stranám uvést na trh stejný či podobný výrobek na základě registrace udělené straně, která poskytla údaje ze zkoušek či studie, pokud k tomu tato strana nedala souhlas. (61) (62) (63)
 ČLÁNEK 10.34
 Ochrana údajů ze zkoušek předkládaných za účelem získání správní registrace zemědělského chemického přípravku (64)
 1. Pokud smluvní strana požaduje předložení údajů ze zkoušek či studií týkajících se bezpečnosti a účinnosti zemědělského chemického přípravku před jeho registrací v dotčené smluvní straně, nesmí tato smluvní strana po dobu alespoň deseti let od data registrace povolit třetím stranám uvést na trh stejný či podobný přípravek na základě registrace udělené straně, která poskytla údaje ze zkoušek či studie, pokud k tomu tato strana nedala souhlas.
 2. Pokud smluvní strana stanoví opatření či postupy k zamezení opakování zkoušek na obratlovcích, pokud jde o zemědělské chemické přípravky, může dotčená smluvní strana stanovit podmínky a okolnosti, za nichž smí třetí strany uvádět na trh stejný nebo podobný produkt, na základě registrace udělené straně, která poskytla údaje ze zkoušek či studií.
 3. Pokud smluvní strana požaduje předložení údajů ze zkoušek či studií týkajících se bezpečnosti či účinnosti zemědělského chemického přípravku před jeho registrací, vynasnaží se tato smluvní strana vynaložit co největší úsilí k rychlému zpracování žádosti a zabránit


text:
tak zbytečné prodlevě.
 PODODDÍL G
 ODRŮDY ROSTLIN
 ČLÁNEK 10.35
 Mezinárodní dohody
 Smluvní strany opětovně potvrzují své povinnosti podle Mezinárodní úmluvy na ochranu nových odrůd rostlin (přijaté v Paříži dne 2. prosince 1961, naposledy pozměněné v Ženevě dne 19. března 1991), včetně pravomoci provádět možné výjimky z práva šlechtitele uvedené v čl. 15 odst. 2 uvedené úmluvy.
 ODDÍL C
 OBČANSKOPRÁVNÍ PROSAZOVÁNÍ PRÁV DUŠEVNÍHO VLASTNICTVÍ
 ČLÁNEK 10.36
 Obecné povinnosti
 1. Smluvní strany opětovně potvrzují své závazky podle článků 41 až 50 Dohody TRIPS a v rámci svých vnitrostátních právních předpisů přijmou opatření, postupy a nápravná opatření proti porušování práva duševního vlastnictví, jehož se týká tato kapitola, jež jsou s uvedenými závazky v souladu.
 2. Opatření, postupy a nápravná opatření zmíněná v odstavci 1 a zavedená každou smluvní stranou do jejích vnitrostátních právních předpisů zejména:
 a)
 musí vhodným způsobem přihlédnout k potřebě proporcionality mezi závažností porušení práva a zájmy třetích stran;
 b)
 musí být spravedlivá a nestranná;
 c)
 nesmí být zbytečně složité nebo nákladné ani mít za následek nepřiměřené lhůty nebo neodůvodněné průtahy; a
 d)
 musí být uplatňována způsobem, který vyloučí vytváření překážek zákonnému obchodu a poskytne ochranu proti jejich zneužití.
 3. Žádná ustanovení této kapitoly nemají vliv na možnost kterékoli smluvní strany obecně vymáhat dodržování svých vnitrostátních právních předpisů, ani nezakládají povinnost pro žádnou ze smluvních stran změnit své stávající předpisy, jež se týkají vymáhání práv duševního vlastnictví. Aniž by byly dotčeny výše uvedené obecné zásady, žádné ustanovené této kapitoly nezakládá pro žádnou smluvní stranu povinnost:
 a)
 zavést pro vymáhání práv duševního vlastnictví zvláštní soudní systém odlišný od soudního systému používaného pro vymáhání právních předpisů obecně nebo
 b)
 vztahující se k rozdělení zdrojů na prostředky pro prosazování práv duševního vlastnictví a prostředky pro vymáhání právních předpisů obecně.
 ČLÁNEK 10.37
 Zveřejnění soudních rozhodnutí
 V občanskoprávních soudních řízeních ve věcech porušení práv duševního vlastnictví přijme každá smluvní strana vhodná opatření podle svých vnitrostátních právních předpisů a politik ke zveřejnění nebo zpřístupnění veřejnosti informací o konečných soudních rozhodnutích. Žádné ustanovení tohoto článku nevyžaduje od žádné smluvní strany, aby zveřejnila důvěrné informace, jejichž zveřejnění by narušilo vymáhání zákonů nebo by bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem nebo by bylo na újmu oprávněným obchodním zájmům jednotlivých veřejných či soukromých podniků. Každá smluvní strana může stanovit další opatření týkající se zveřejnění, která odpovídají konkrétním okolnostem, včetně inzerce.
 ČLÁNEK 10.38
 Dostupnost občanskoprávních opatření, postupů a nápravných opatření
 1. Každá smluvní strany dá ve svých příslušných vnitrostátních právních předpisech držitelům práv k dispozici občanskoprávní opatření, postupy a nápravná opatření, na něž odkazuje oddíl C (Občanskoprávní prosazování práv duševního vlastnictví), v souvislosti s právy duševního vlastnictví, jak jsou vymezeny v odstavci 2.
 2. Pro účely oddílu C (Občanskoprávní prosazování práv duševního vlastnictví) mají následující pojmy tento význam:
 a)
 „držitelé práv“ zahrnují držitele výhradních licencí a také federace či sdružení (65), které mají pravomoc vymáhat taková práva, a
 b)
 „právy duševního vlastnictví“ se rozumí všechny kategorie duševního vlastnictví, které jsou předmětem oddílů 1 až 6 části II dohody TRIPS (66).
 ČLÁNEK 10.39
 Opatření k zajištění důkazů
 1. Každá smluvní strana zajistí,


text:
aby její soudní orgány měly pravomoc nařídit rychlá a účinná prozatímní opatření:
 a)
 vůči straně nebo v případě potřeby třetí straně, nad níž příslušný soudní orgán vykonává soudní pravomoc, s cílem zabránit porušení jakéhokoli práva duševního vlastnictví, a zejména zabránit propuštění zboží, které porušuje práva duševního vlastnictví, do obchodní sítě, a
 b)
 s cílem zajistit příslušný důkaz o údajném porušení.
 2. Každá smluvní strana zajistí, aby její soudní orgány měly pravomoc přijmout, bude-li to na místě, prozatímní opatření bez slyšení druhé strany, zvláště když by jakýkoli odklad pravděpodobně způsobil nenapravitelnou škodu držiteli práva, nebo když hrozí prokazatelné nebezpečí, že důkaz bude zničen. V řízení bez slyšení druhé strany udělí každá smluvní strana svým soudním orgánům pravomoc neprodleně na žádost přijmout prozatímní opatření a učinit rozhodnutí bez zbytečného prodlení.
 3. Alespoň v případech porušení autorských nebo souvisejících práv a padělání ochranné známky každá smluvní strana zajistí, aby její soudní orgány měly v občanskoprávním soudním řízení pravomoc nařídit zabavení nebo jiné zajištění podezřelého zboží, materiálů a nástrojů, které se vztahují k porušení práv, a listinných důkazů, buď originálů, nebo jejich kopií, které se vztahují k porušení práv, alespoň v případech padělání ochranné známky.
 4. Každá smluvní strana zajistí, aby její orgány měly pravomoc vyzvat žadatele, pokud jde o prozatímní opatření, aby předložil jakékoli přiměřeně dostupné důkazy, které by mohly poskytnout dostatečnou míru jistoty, že žadatelovo právo je porušováno nebo že takové porušení bezprostředně hrozí, a nařídit žadateli, aby poskytl záruku nebo odpovídající jistotu, jež by postačila na ochranu odpůrce a zabránila zneužití. Tato záruka nebo odpovídající jistota nesmí nepřiměřeně bránit ve využívání řízení o těchto prozatímních opatřeních.
 5. V případech, kdy jsou prozatímní opatření zrušena nebo pozbyla platnosti vzhledem k jednání nebo opomenutí ze strany žadatele, nebo kdy se následně zjistí, že k porušení práva duševního vlastnictví nedošlo, mají soudní orgány pravomoc nařídit žadateli na žádost odpůrce, aby odpůrci poskytl přiměřenou náhradu za jakoukoli škodu způsobenou uvedenými opatřeními.
 ČLÁNEK 10.40
 Důkazy a právo na informace
 1. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy smluvních stran upravující výsady, ochranu důvěrnosti nebo zpracovávání osobních údajů, každá smluvní strana zajistí, aby v občanskoprávním soudním řízení týkajícím se prosazování práv duševního vlastnictví měly její soudní orgány pravomoc na odůvodněnou žádost držitele práv nařídit porušiteli nebo případně údajnému porušiteli, aby poskytl držiteli práv nebo soudním orgánům, alespoň pro účely shromažďování důkazů, relevantní informace podle příslušných právních předpisů, které má porušitel nebo údajný porušitel k dispozici nebo pod svou kontrolou.
 2. K příslušným informacím uvedeným v odstavci 1 mohou patřit informace týkající se osoby zúčastněné na jakémkoli prvku protiprávního jednání nebo údajného protiprávního jednání a týkající se výrobních prostředků nebo distribučních sítí zboží nebo služeb porušujících nebo údajně porušujících právo, včetně identifikace třetích osob údajně spojených s výrobou a distribucí tohoto zboží nebo těchto služeb a jejich distribučních sítí.
 ČLÁNEK 10.41
 Jiná nápravná opatření
 1. Každá smluvní strana zajistí, aby v občanskoprávním soudním řízení, kde bylo vyneseno soudní rozhodnutí o porušení práva duševního vlastnictví držitele práv, měly její soudní orgány pravomoc na žádost držitele práv, alespoň pokud jde o


text:
zboží, kterým jsou porušována autorská práva, nebo zboží s padělanou ochrannou známkou, nařídit:
 a)
 aby bylo takové zboží porušující právo bez jakékoli náhrady:
 i)
 zničeno, kromě případů, kdy se jedná o výjimečné okolnosti, nebo
 ii)
 odstraněno z obchodní sítě takovým způsobem, aby se předešlo jakémukoli poškození držitele práv; a
 b)
 aby materiály a nástroje využívané převážně při výrobě nebo zhotovování protiprávního zboží byly bez zbytečného prodlení a bez jakékoli náhrady zničeny nebo odstraněny z obchodní sítě takovým způsobem, aby se na nejmenší míru omezilo riziko dalšího porušování práv.
 2. Při zvažování žádostí držitele práv, jak uvádí odstavec 1, bude brán zřetel na nutnost přiměřenosti mezi závažností porušení práv a nařízeným opatřením k nápravě, jakož i na zájmy třetích stran.
 3. Nápravná opatření podle tohoto článku se mohou provést na náklady porušitele práv.
 ČLÁNEK 10.42
 Soudní příkazy
 Každá smluvní strana zajistí, aby v občanskoprávním soudním řízení, kde bylo vyneseno soudní rozhodnutí o porušení práv duševního vlastnictví držitele práv, měly její soudní orgány pravomoc na žádost držitele práv vydat soudní příkaz proti porušovateli nebo případně třetí straně, nad níž příslušný soudní orgán vykonává soudní pravomoc, s cílem zabránit dalšímu porušování práv duševního vlastnictví. Stanoví-li tak vnitrostátní právní předpisy smluvní strany, může být za nedodržení tohoto příkazu případně uložena opakovaná pokuta k zajištění jeho dodržování.
 ČLÁNEK 10.43
 Alternativní opatření
 Každá smluvní strana může ve svých vnitrostátních právních předpisech stanovit, aby v občanskoprávním soudním řízení, kde bylo vyneseno soudní rozhodnutí o porušení práv duševního vlastnictví držitele práv, měly ve vhodných případech a na žádost osoby, na niž se vztahují opatření uvedená v článku 10.41 (Jiná nápravná opatření) a/nebo článku 10.42 (Soudní zákazy), její soudní orgány pravomoc nařídit, aby bylo poškozené straně zaplaceno peněžní vyrovnání namísto použití opatření uvedených v článku 10.41 (Jiná nápravná opatření) a/nebo článku 10.42 (Soudní zákazy), pokud tato osoba nejednala úmyslně ani z nedbalosti, výkon dotčených opatření by jí způsobil nepřiměřenou újmu a pokud se peněžní vyrovnání poškozené straně jeví přiměřeně dostatečným (67).
 ČLÁNEK 10.44
 Náhrada škody
 1. Každá smluvní strana zajistí, aby její soudní orgány v občanskoprávním řízení týkajícím se prosazování práv duševního vlastnictví měly pravomoc nařídit porušiteli, jenž věděl nebo měl rozumné důvody se domnívat, že se dopustil porušení, aby nahradil držiteli práv škodu, kterou držitel práva utrpěl v důsledku jeho porušení.
 2. Při rozhodování o výši náhrady škody za porušení práv duševního vlastnictví mají soudní orgány každé smluvní strany pravomoc uvážit mimo jiné legitimní míru hodnoty, kterou uvádí držitel práv, jež může zahrnovat ušlý zisk, hodnotu zboží nebo služeb, kterými byla porušena práva, na základě tržní ceny nebo doporučené maloobchodní ceny (68). Alespoň v případech porušení autorských práv nebo souvisejících práv a padělání ochranné známky každá smluvní strana zajistí, aby její soudní orgány měly pravomoc nařídit porušiteli, aby uhradil držiteli práv zisk porušitele, který lze přičíst protiprávnímu jednání, ať již alternativně k náhradě škody, navíc k ní, nebo jako její součást.
 3. Jako alternativu k odstavci 2 může každá smluvní strana stanovit, aby její soudní orgány měly pravomoc ve vhodných případech stanovit náhradu škody jako paušální částku na


text:
základě takových hledisek, jako je alespoň výše licenčních poplatků nebo poplatků, které by musely být zaplaceny, kdyby porušovatel práv požádal o povolení užívání příslušných práv duševního vlastnictví.
 4. Žádné ustanovení tohoto článku nebrání žádné smluvní straně, aby stanovila, že pokud porušovatel při výkonu činností nevěděl, ani neměl rozumné důvody se domnívat, že dochází k porušení práv, mohou její soudní orgány nařídit náhradu zisků nebo škod, které mohou být předem stanoveny.
 ČLÁNEK 10.45
 Náklady na řízení
 Každá smluvní strana zajistí, aby její soudní orgány měly v případě potřeby pravomoc nařídit na konci občanskoprávního soudního řízení týkajícího se porušení práva duševního vlastnictví, aby neúspěšná strana uhradila vítězné straně náklady soudních výloh nebo poplatků a příslušné náklady právního zastoupení či jiné výdaje na základě vnitrostátních právních předpisů této smluvní strany.
 ČLÁNEK 10.46
 Předpoklady týkající se autorských práv a souvisejících práv
 V občanskoprávních soudních řízeních týkajících se autorských práv nebo souvisejících práv stanoví každá smluvní strana předpoklad, že alespoň pokud jde o literární či umělecké dílo, výkon výkonného umělce nebo zvukový záznam, neexistuje-li důkaz o opaku, je držitelem práv fyzická či právnická osoba, jejíž jméno je na takovém díle, výkonu či záznamu obvyklým způsobem uvedeno, a tato osoba je tedy oprávněna zahájit řízení o porušení práva.
 ČLÁNEK 10.47
 Odpovědnost poskytovatelů zprostředkovatelských služeb
 1. S výhradou odstavců 2 až 6 stanoví každá smluvní strana ve svých vnitrostátních právních předpisech výjimky či omezení ohledně odpovědnosti poskytovatelů služeb za porušení autorských práv nebo souvisejících práv nebo ochranných známek, k nimž dojde prostřednictvím systémů či sítí, jež kontrolují nebo provozují nebo jež jsou kontrolovány či provozovány jejich jménem, nebo rozsah dostupných nápravných opatření proti nim.
 2. Výjimky či omezení zmíněné v odstavci 1:
 a)
 zahrnují:
 i)
 přenos (69) nebo poskytnutí přístupu k materiálu bez výběru a/nebo změny jeho obsahu (70) a
 ii)
 ukládání do vyrovnávací paměti („caching“) prostřednictvím automatických procesů (71) a
 b)
 mohou rovněž zahrnovat:
 i)
 ukládání materiálu na adrese uživatele v systému či síti kontrolované či provozované poskytovatelem služeb nebo pro něj a
 ii)
 odkazování či přepojování uživatelů do on-line umístění za použití nástrojů na vyhledávání informací, včetně hyperlinků a adresářů.
 3. Způsobilost pro výjimky či omezení uvedené v tomto článku nemůže být podmíněna tím, že poskytovatel služby sleduje své služby nebo aktivně vyhledává stopy porušování práv, kromě v rozsahu odpovídajícím technickým opatřením.
 4. Každá smluvní strana smí ve svých vnitrostátních právních předpisech stanovit podmínky pro poskytovatele služeb, aby prokázali způsobilost pro výjimky či omezení uvedené v tomto článku. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 3, smí každá smluvní strana zavést vhodné postupy k účinnému oznamování hlášených porušení práv a účinnému proti oznámení osob, jejichž materiál byl omylem nebo na základě chybné identifikace odstraněn nebo k němu byl znemožněn přístup.
 5. Tímto článkem není dotčena možnost obrany proti porušení autorských práv nebo souvisejících práv nebo ochranných známek, jež má obecnou platnost. Tento článek nemá vliv na možnost soudu nebo správního orgánu požadovat v souladu s právním systémem příslušné smluvní strany, aby poskytovatel služeb ukončil nebo předešel protiprávnímu jednání.
 6. Každá smluvní strana smí požádat o konzultace


text:
s druhou smluvní stranou, při níž zváží, jak řešit budoucí funkce podobné povahy jako funkce, jimž se věnuje tento článek.
 ODDÍL D
 OPATŘENÍ NA HRANICÍCH
 ČLÁNEK 10.48
 Definice
 Pro účely tohoto oddílu se rozumí:
 a)
 „zbožím s padělaným zeměpisným označením“ jakékoli zboží včetně obalu neoprávněně označené značkou, která je totožná se zeměpisným označením platně zapsaným pro takové zboží na území, kde se zboží nachází, nebo která nemůže být od tohoto zeměpisného označení ve svých podstatných znacích odlišena, a tím porušuje práva majitele nebo držitele dotčeného zeměpisného označení podle vnitrostátních právních předpisů smluvní strany, v níž se zboží nachází;
 b)
 „zbožím s padělanou ochrannou známkou“ jakékoli zboží včetně obalu neoprávněně označené ochrannou známkou, která je totožná s ochrannou známkou platně zapsanou pro takové zboží, nebo která nemůže být od této ochranné známky ve svých podstatných znacích odlišena, a tím porušuje práva majitele nebo držitele dotčené ochranné známky podle vnitrostátních právních předpisů smluvní strany, v níž se zboží nachází;
 c)
 „zbožím v tranzitu“ zboží, jehož přeprava přes území smluvní strany bez překládky či s překládkou, ať již je vyloženo na území smluvní strany, uloženo do skladu, rozděleno nebo je změněn způsob dopravy či doručení, činí pouze část celé cesty, jež začíná a končí mimo hranice smluvní strany, přes jejíž území je zboží přepravováno;
 d)
 „zbožím porušujícím autorská práva“ jakékoli zboží, které je kopií pořízenou bez souhlasu právoplatného držitele práva nebo držitelem práva řádně zplnomocněné osoby v zemi výroby a jež je přímo či nepřímo pořízeno z výrobku, jestliže by pořízení takové kopie představovalo porušení autorského práva nebo souvisejícího práva podle vnitrostátních právních předpisů smluvní strany, v níž se zboží nachází;
 e)
 „zbožím porušujícím průmyslový vzor“ jakékoli zboží, jehož průmyslový vzor je zapsán, a na něž byl tento průmyslový vzor nebo nedostatečně odlišený průmyslový vzor uplatněn bez souhlasu držitele práva nebo osoby řádně zplnomocněné držitelem práva v zemi výroby, pokud by výroba takového zboží představovala porušení práv podle vnitrostátních právních předpisů smluvní strany, v níž se zboží nachází.
 ČLÁNEK 10.49
 Rozsah opatření na hranicích
 1. Aniž je dotčen odstavec 3, každá smluvní strana přijme či zachová postupy pro zboží pod celním dohledem, podle nichž může držitel práva příslušné orgány požádat o pozastavení propuštění podezřelého:
 a)
 zboží s padělanou ochrannou známkou;
 b)
 zboží porušujícího autorská práva;
 c)
 zboží s padělaným zeměpisným označením a
 d)
 zboží porušujícího průmyslový vzor.
 2. Každá smluvní strana přijme či zachová postupy pro zboží pod celním dohledem, podle nichž mohou příslušné orgány z vlastní iniciativy pozastavit propuštění podezřelého (72):
 a)
 zboží s padělanou ochrannou známkou;
 b)
 zboží porušujícího autorská práva a
 c)
 zboží s padělaným zeměpisným označením.
 3. Smluvní strany nemají povinnost zavést postupy uvedené v odstavcích 1 a 2, pokud jde o zboží v tranzitu. Tímto ustanovením není dotčen čl. 11.51 (Spolupráce) odst. 2.
 4. Singapur plně provede povinnosti odstavců 1 a 2 nejlépe do dvou let, avšak nejpozději do tří let po vstupu této dohody v platnost, pokud jde o postupy týkající se:
 a)
 zboží s padělaným zeměpisným označením a
 b)
 zboží porušujícího průmyslový vzor.
 ČLÁNEK 10.50
 Identifikace


text:
zásilek
 V zájmu jednoduššího a účinného vymáhání práv duševního vlastnictví přijmou celní orgány řadu přístupů k identifikaci zásilek, jež obsahují zboží s padělanou ochrannou známkou, zboží porušující autorská práva, zboží porušující průmyslový vzor a zboží s padělaným zeměpisným označením. Mezi tyto přístupy patří techniky analýzy rizika vycházející mimo jiné z informací, jež poskytnou držitelé práv, zpravodajských informací a kontrol nákladu.
 ČLÁNEK 10.51
 Spolupráce
 1. Smluvní strany se dohodly, že budou spolupracovat s cílem zamezit mezinárodnímu obchodu se zbožím porušujícím práva duševního vlastnictví. Za tímto účelem si zejména vyměňují informace a naváží po vzájemném souhlasu svých celních orgánů spolupráci, pokud jde o obchod se zbožím s padělanou ochrannou známkou, zbožím porušujícím autorská práva, zbožím porušujícím průmyslový vzor a zbožím s padělaným zeměpisným označením.
 2. Pokud jde o zásilky zboží v tranzitu nebo zboží překládané na území smluvní strany a určené na území druhé smluvní strany, u nichž panuje podezření, že se jedná o padělané zboží či zboží porušující autorská práva či průmyslový vzor, poskytnou smluvní strany buď z vlastní iniciativy, nebo na základě žádosti druhé smluvní strany druhé smluvní straně dostupné informace, jež jí umožní účinné vymáhání zákona vzhledem k těmto zásilkám. Smluvní strany nemohou poskytovat informace, jež zasilatel, lodní linka nebo její agent označí za důvěrné.
 ODDÍL E
 SPOLUPRÁCE
 ČLÁNEK 10.52
 Spolupráce
 1. Smluvní strany se dohodly, že budou spolupracovat, aby podpořily provádění závazků a povinností podle této kapitoly. Mezi oblasti spolupráce patří mimo jiné tyto činnosti:
 a)
 výměna informací o právních rámcích týkajících se práv duševního vlastnictví, včetně provádění právních předpisů a systémů týkajících se duševního vlastnictví, s cílem podpořit účinnou registraci práv duševního vlastnictví;
 b)
 výměna zkušeností a osvědčených postupů ohledně prosazování práva duševního vlastnictví mezi příslušnými orgány odpovědnými za vymáhání práv duševního vlastnictví;
 c)
 výměna informací a spolupráce na osvětě a vhodných iniciativách k podpoře povědomí o přínosech práv duševního vlastnictví a systému jejich ochrany;
 d)
 budování kapacit a technická spolupráce související mimo jiné s: řízením, udílením licencí, hodnocením a využíváním práv duševního vlastnictví, technologickým a tržním zpravodajstvím; zjednodušením průmyslové spolupráce, včetně práv duševního vlastnictví, jež lze uplatnit v souvislosti s ochranou životního prostředí, nebo prosazováním, jež může zahrnovat zřízení platformy nebo databáze, a partnerstvím veřejného a soukromého sektoru na podporu kultury a inovací;
 e)
 výměna informací a spolupráce v otázkách duševního vlastnictví, je-li to vhodné a důležité z hlediska rozvoje technologií šetrných k životnímu prostředí, a
 f)
 jakékoli jiné oblasti spolupráce nebo činnosti, jak o nich diskutují nebo se na nich dohodnou smluvní strany.
 2. Aniž je dotčen odstavec 1, smluvní strany se dohodly, že určí kontaktní místo pro účely trvalého dialogu, jehož součástí bude případně svolání schůzek ohledně otázek duševního vlastnictví mezi svými příslušnými technickými odborníky na záležitosti, jimiž se zabývá tato kapitola.
 3. Spolupráce podle tohoto článku se provádí v závislosti na právních předpisech, pravidlech, nařízeních, směrnicích či politikách každé smluvní strany. Probíhá rovněž za vzájemně schválených podmínek a s výhradou dostupných zdrojů každé smluvní strany.
 KAPITOLA JEDENÁCT
 HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ A SOUVISEJÍCÍ ZÁLEŽITOSTI
 ODDÍL A
 PROTISOUTĚŽNÍ JEDNÁNÍ A SPOJOVÁNÍ PODNIKŮ
 ČLÁNEK 11.1
 Zásady
 1.


text:
Smluvní strany uznávají význam volné a nenarušené hospodářské soutěže v rámci svých obchodních vztahů. Uznávají, že obchodní postupy nebo transakce porušující hospodářskou soutěž mohou narušit řádné fungování trhů a ohrozit přínosy liberalizace obchodu.
 2. Každá smluvní strana v zájmu podpory volné a nerušené hospodářské soutěže ve všech odvětvích svého hospodářství ponechá v platnosti na svém území komplexní právní předpisy, jež účinně řeší tato jednání, jež mají vliv na jejich vzájemný obchod:
 a)
 horizontální a vertikální dohody (73) mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání podniků ve vzájemné shodě, jejichž cílem či výsledkem je znemožnění, omezení nebo narušení hospodářské soutěže na celém území kterékoli smluvní strany nebo na jeho podstatné části;
 b)
 zneužívání dominantního postavení jedním nebo více podniky na celém území kterékoli smluvní strany nebo na jeho podstatné části a
 c)
 jednání podniků ve vzájemné shodě, jehož výsledkem je podstatné omezení hospodářské soutěže nebo jež významně brání účinné hospodářské soutěži a jež je zejména důsledkem vytváření nebo posilování dominantního postavení na celém území kterékoli smluvní strany nebo na jeho podstatné části.
 ČLÁNEK 11.2
 Provádění
 1. Každá smluvní strana si zachová samostatnost při rozvoji a prosazování právních předpisů. Smluvní strany se však zavazují, že zachovají orgány odpovědné za a vhodně vybavené pro účinné vymáhání právních předpisů, na něž odkazuje čl. 11.1 (Zásady) odst. 2.
 2. Smluvní strany budou uplatňovat své příslušné právní předpisy, na něž odkazuje čl. 11.1 (Zásady) odst. 2, transparentně a nediskriminačně, budou dodržovat zásady spravedlivých procesů a právo na obhajobu dotčených stran, včetně práva dotčených stran být slyšeny před rozhodnutím o případu.
 ODDÍL B
 VEŘEJNÉ PODNIKY, PODNIKY POVĚŘENÉ ZVLÁŠTNÍMI NEBO VÝLUČNÝMI PRÁVY A STÁTNÍ MONOPOLY
 ČLÁNEK 11.3
 Veřejné podniky, podniky pověřené zvláštními nebo výlučnými právy
 1. Žádné ustanovení této kapitoly nebrání smluvní straně, aby zřídila nebo zachovala veřejné podniky nebo podniky pověřené zvláštními nebo výlučnými právy v souladu se svými příslušnými právními předpisy.
 2. Každá smluvní strana zajistí, aby veřejné podniky a podniky pověřené zvláštními nebo výlučnými právy podléhaly právním předpisům uvedeným v oddíle A (Antitrustová opatření a spojování podniků), pokud uplatnění takových pravidel neznemožňuje právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly přiděleny.
 3. Každá smluvní strana zajistí, aby podniky pověřené zvláštními nebo výlučnými právy nevyužívaly svých zvláštních nebo výlučných práv k přímému či nepřímému provádění postupů narušujících hospodářskou soutěž na jiném trhu, na němž takové podniky nemají žádné zvláštní nebo výlučné právo, a jež mají negativní dopad na investice, obchod se zbožím nebo službami druhé smluvní strany, a to též prostřednictvím svých jednání s partnery, dceřinými společnostmi nebo jinými podniky se společným vlastnictvím.
 4. Singapur zajistí, aby veškeré veřejné podniky a podniky pověřené zvláštními nebo výlučnými právy jednaly při nákupu či prodeji zboží nebo služeb výhradně v souladu s obchodními úvahami, jako například pokud jde o cenu, kvalitu, dostupnost, prodejnost, dopravu a jiné podmínky nákupu a prodeje, a aby jednaly nediskriminačně ve vztahu k podnikům z Unie, zboží z Unie a poskytovatelům služeb z Unie.
 ČLÁNEK 11.4
 Státní monopoly
 Žádné ustanovení této kapitoly nelze vykládat tak, že brání smluvní straně ve zřízení či zachování státních


text:
monopolů, avšak každá smluvní strana upraví státní monopoly obchodní povahy tak, aby tyto státní monopoly nevyvíjely žádná diskriminační opatření, pokud jde o podmínky, za nichž jsou zboží a služby nakupovány od fyzických a právnických osob druhé smluvní strany nebo uváděny na trh pro tyto osoby.
 ODDÍL C
 DOTACE
 ČLÁNEK 11.5
 Definice a oblast působnosti
 1. Pro účely této dohody je subvencí opatření, které obdobně splňuje podmínky stanovené v čl. 1 odst. 1.1 Dohody o subvencích, bez ohledu na to, zda je subvence udělena v souvislosti s výrobou zboží nebo poskytováním služby (74).
 2. Subvence podléhá ustanovením této kapitoly, pouze pokud je specifická ve smyslu článku 2 Dohody o subvencích. Veškeré subvence, jež spadají pod článek 11.7 (Zakázané subvence) se považují za specifické.
 3. Ustanovení článků 11.7 (Zakázané subvence), 11.8 (Jiné subvence) a 11.10 (Doložka o přezkumu) a přílohy 11-A se nepoužijí na subvence na produkty rybolovu, subvence souvisejících s produkty, jichž se týká příloha 1 Dohody o zemědělství, a jiné subvence, jichž se týká Dohoda o zemědělství.
 ČLÁNEK 11.6
 Vztah s WTO
 Ustanoveními tohoto oddílu nejsou dotčena práva a povinnosti smluvní strany podle Dohody o WTO, zejména pokud jde o uplatnění nápravných opatření v oblasti obchodu nebo řešení sporů nebo o použití jiného vhodného opatření proti subvenci poskytnuté druhou smluvní stranou.
 ČLÁNEK 11.7
 Zakázané subvence
 1. Pokud jde o subvence související s obchodem se zbožím, smluvní strany potvrzují svá práva a povinnosti podle článku 3 Dohody o subvencích, jenž se obdobně začlení do této dohody a je její součástí.
 2. Následující subvence související s obchodem se zbožím a službami jsou zakázány, pokud smluvní strana poskytující subvence na žádost druhé smluvní strany neprokáže, že dotčená subvence nemá vliv na obchod druhé smluvní strany, ani s největší pravděpodobností nebude mít:
 a)
 jakákoli právní ustanovení, jež zavazují vládu nebo jakýkoli veřejný orgán k pokrytí dluhů nebo závazků určitých podniků bez právního ani faktického omezení, pokud jde o výši těchto dluhů nebo závazků nebo trvání této odpovědnosti, a
 b)
 podpora insolventních nebo nezdravých podniků v jakékoli formě (jako jsou půjčky a záruky, příspěvky vyplacené v hotovosti, kapitálové vklady, poskytnutí majetku pod tržní cenou nebo osvobození od daní) bez důvěryhodného restrukturalizačního plánu založeného na realistických předpokladech s cílem zajištění návratu nezdravého podniku v rozumné lhůtě k dlouhodobé životaschopnosti a bez významného přispění podniku na náklady spojené s restrukturalizací. (75)
 3. Ustanovení odst. 2 písm. a) a b) nebrání smluvním stranám, aby poskytovaly subvence, jež mají napravit závažné narušení jejich hospodářství. Závažným narušením hospodářství smluvní strany se rozumí výjimečná, dočasná a významná krize, jež má vliv na celé hospodářství smluvní strany, spíše než na konkrétní region nebo hospodářské odvětví smluvní strany.
 4. Ustanovení odst. 2 písm. b) se nevztahuje na subvence udílené jako kompenzace za výkon povinností spojených s veřejnou správou ani na subvence pro uhelný průmysl.
 ČLÁNEK 11.8
 Jiné subvence
 1. Smluvní strany se dohodly, že budou usilovně uplatňovat své právní předpisy o hospodářské soutěži nebo jiné právní předpisy k nápravě nebo odstranění narušování hospodářské soutěže způsobeného jinými specifickými subvencemi souvisejícími s obchodem se zbožím


text:
a službami, jež nejsou uvedeny v článku 11.7 (Zakázané subvence), pokud mají nebo by mohly mít vliv na obchod kterékoli ze smluvních stran, a že budou vzniku takových situací předcházet. Příloha 11-A obsahuje pokyny konkrétně ohledně typů subvencí, které takové účinky nemají.
 2. Smluvní strany se dohodly, že si budou na žádost druhé smluvní strany vyměňovat informace a do dvou let od vstupu této dohody v platnost povedou první dialog s cílem vypracovat pravidla pro jiné subvence, přičemž zohlední aktuální situaci na vícestranné úrovni. Za tímto účelem přijmou smluvní strany rozhodnutí ve Výboru pro obchod.
 ČLÁNEK 11.9
 Transparentnost
 1. Každá smluvní strana zajistí transparentnost v oblasti subvencí týkajících se obchodu se zbožím a poskytování služeb. Za tímto účelem každá smluvní strana vždy jednou za dva roky podá druhé smluvní straně zprávu o právním základě, formě a pokud možno i částce či rozpočtu a příjemci subvencí, jež udělila vláda či jakýkoli veřejný subjekt této smluvní strany.
 2. Tato zpráva se považuje za poskytnutou, pokud byly příslušné informace smluvními stranami nebo jejich jménem zpřístupněny na veřejně přístupné internetové stránce do června druhého kalendářního roku po udělení subvencí.
 ČLÁNEK 11.10
 Doložka o přezkumu
 Smluvní strany neustále přezkoumávají záležitosti, na něž se v tomto oddíle odkazuje. Každá smluvní strana může tyto záležitosti předat Výboru pro obchod. Smluvní strany se dohodly, že každé dva roky po vstupu této dohody v platnost bude přezkoumán pokrok při provádění tohoto oddílu, pokud se obě strany nedohodnou jinak.
 ODDÍL D
 OBECNÉ ZÁLEŽITOSTI
 ČLÁNEK 11.11
 Spolupráce a koordinace v oblasti vymáhání právních předpisů
 Smluvní strany uznávají význam spolupráce a koordinace k větší podpoře účinného vymáhání právních předpisů. Jejich příslušné orgány se vynasnaží koordinovat a spolupracovat na vymáhání příslušných právních předpisů smluvních stran, aby byl splněn cíl této dohody, jímž je volná a nerušená hospodářská soutěž v jejich obchodních vztazích.
 ČLÁNEK 11.12
 Důvěrnost
 1. Sděluje-li smluvní strana v rámci této dohody informace, zajistí ochranu obchodního tajemství a dalších důvěrných informací.
 2. Sděluje-li smluvní strana v rámci této dohody důvěrné informace, zachová přijímající smluvní strana v souladu se svými právními předpisy důvěrnost takto sdělovaných informací.
 ČLÁNEK 11.13
 Konzultace
 1. V zájmu posílení vzájemného porozumění mezi smluvními stranami nebo v zájmu řešení konkrétních záležitostí, jež vyvstanou v rámci oddílu A (Protisoutěžní jednání a spojování podniků), oddílu B (Veřejné podniky, podniky pověřené zvláštními nebo výlučnými právy a státní monopoly) či oddílu D (Obecné záležitosti) zahájí každá smluvní strana na žádost druhé smluvní strany konzultace ohledně připomínek druhé smluvní strany. Ve své žádosti smluvní strana uvede, je-li to podstatné, jak dotčená záležitost ovlivňuje obchod mezi smluvními stranami.
 2. Smluvní strany na žádost jedné z nich okamžitě projednají jakékoli otázky plynoucí z výkladu či provádění oddílu A (Protisoutěžní jednání a spojování podniků), oddílu B (Veřejné podniky, podniky pověřené zvláštními nebo výlučnými právy a státní monopoly) či oddílu D (Obecné záležitosti).
 3. V zájmu usnadnění diskuse ohledně záležitosti, jež je předmětem konzultací, se každá smluvní strana pokusí poskytnout příslušné informace, jež nejsou důvěrné povahy, druhé smluvní straně.
 ČLÁNEK 11.14
 Řešení sporů a mechanismus mediace
 Žádná ze smluvních


text:
stran nesmí využívat kapitoly čtrnáct (Řešení sporů) a kapitoly patnáct (Mechanismus mediace) v souvislosti se záležitostmi, jež vyvstanou v rámci této kapitoly, kromě článku 11.7 (Zakázané subvence).
 KAPITOLA DVANÁCT
 OBCHOD A UDRŽITELNÝ ROZVOJ
 ODDÍL A
 ÚVODNÍ USTANOVENÍ
 ČLÁNEK 12.1
 Souvislosti a cíle
 1. Smluvní strany připomínají Agendu 21 Konference OSN o životním prostředí a rozvoji z roku 1992, preambuli Dohody o WTO, singapurské ministerské prohlášení WTO z roku 1996, Johannesburský prováděcí plán o udržitelném rozvoji z roku 2002, ministerské prohlášení Hospodářské a sociální rady OSN o dosažení plné a produktivní zaměstnanosti a důstojné práce pro všechny z roku 2006 a Deklaraci Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“) o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci z roku 2008. S ohledem na tyto nástroje smluvní strany opětovně potvrzují svůj závazek rozvíjet a podporovat mezinárodní obchod a vzájemné dvoustranné obchodní a hospodářské vztahy tak, aby přispívaly k udržitelnému rozvoji.
 2. Smluvní strany uznávají, že hospodářský a sociální rozvoj a ochrana životního prostředí jsou na sobě vzájemně závislé a vzájemně se posilující součásti udržitelného rozvoje. Zdůrazňují příznivý účinek spolupráce v oblasti sociálních a environmentálních záležitostí souvisejících s obchodem jako součásti globálního přístupu k obchodu a udržitelnému rozvoji.
 3. Smluvní strany uznávají, že je nevhodné podporovat obchod nebo investice oslabením či snížením ochrany, kterou poskytují jejich pracovněprávní předpisy a předpisy v oblasti ochrany životního prostředí. Smluvní strany současně zdůrazňují, že by environmentální a pracovní normy neměly být užívány k protekcionistickým účelům v oblasti obchodu.
 4. Smluvní strany uznávají, že jejich cílem je posílit vzájemné obchodní vztahy a spolupráci způsobem, jenž podpoří udržitelný rozvoj v souvislosti s odstavci 1 a 2. S ohledem na konkrétní okolnosti každé smluvní strany nemají v úmyslu harmonizovat své pracovní či environmentální normy.
 ČLÁNEK 12.2
 Právo regulace a úroveň ochrany
 1. Smluvní strany uznávají právo každé smluvní strany stanovit vlastní úrovně ochrany životního prostředí a zaměstnanosti a přijmout či odpovídajícím způsobem změnit své dotčené zákony a politiky v souladu se zásadami mezinárodně uznávaných norem či dohod, jejichž jsou stranami a na něž odkazují články 12.3 (Vícestranné pracovní normy a dohody) a 12.6 (Vícestranné environmentální normy a dohody).
 2. Smluvní strany budou nadále tyto zákony a politiky zlepšovat a vynasnaží se zajišťovat a podporovat ochranu životního prostředí a zaměstnanosti na vysoké úrovni.
 ODDÍL B
 OBCHOD A UDRŽITELNÝ ROZVOJ – ASPEKTY ZAMĚSTNANOSTI (76)
 ČLÁNEK 12.3
 Vícestranné pracovní normy a dohody
 1. Smluvní strany uznávají hodnotu mezinárodní spolupráce a dohod o dosažení zaměstnanosti a pracovních záležitostech jako reakce mezinárodního společenství na hospodářské, pracovní a sociální výzvy a příležitosti plynoucí z globalizace. Zavazují se k případným konzultacím a spolupráci ohledně otázek týkajících se práce a zaměstnanosti a současně obchodu, na nichž mají zájem obě strany.
 2. Smluvní strany opětovně potvrzují své závazky podle Ministerského prohlášení Hospodářské a sociální rady OSN o plné a produktivní zaměstnanosti a slušné práci pro všechny z roku 2006 uznávat plnou a produktivní zaměstnanost a slušnou práci pro všechny jakožto klíčový prvek udržitelného rozvoje všech zemí a jakožto prioritní cíl mezinárodní spolupráce. Smluvní strany se rozhodly podporovat rozvoj mezinárodního obchodu způsobem, který


text:
povede k plné a produktivní zaměstnanosti a slušné práci pro všechny.
 3. Smluvní strany se v souladu se svými povinnostmi plynoucími z členství v MOP a z Deklarace MOP o základních principech a právech v práci a jejího následného dokumentu přijatých Mezinárodní konferencí práce na jejím 86. zasedání v Ženevě v červnu 1998 zavazují respektovat, podporovat a účinně uplatňovat zásady týkající se základních práv v práci, zejména:
 a)
 svobodu sdružování a účinné uznání práva na kolektivní vyjednávání;
 b)
 odstranění všech forem nucené nebo povinné práce;
 c)
 faktického zrušení dětské práce a
 d)
 odstranění diskriminace s ohledem na zaměstnání a povolání.
 Smluvní strany opětovně potvrzují své závazky účinně provádět úmluvy MOP, které Singapur a členské státy Unie ratifikovaly.
 4. Smluvní strany vynaloží dlouhodobé a nepřetržité úsilí k ratifikaci a účinnému provádění základních úmluv MOP a o těchto záležitostech si budou vyměňovat informace. Smluvní strany rovněž zváží ratifikaci a účinné provedení dalších úmluv MOP s přihlédnutím k vnitrostátním okolnostem. Smluvní strany si v tomto ohledu budou vyměňovat informace.
 5. Smluvní strany uznávají, že nebude docházet k porušení základních principů a práv v práci, ani se takové porušování nebude jinak využívat jakožto legitimní komparativní výhoda.
 ČLÁNEK 12.4
 Spolupráce v oblasti zaměstnanosti v rámci obchodu a udržitelného rozvoje.
 Smluvní strany uznávají, že je důležité spolupracovat na aspektech politik zaměstnanosti souvisejících s obchodem, aby mohlo být dosaženo cílů této dohody. Smluvní strany mohou zahájit vzájemně prospěšnou spolupráci mimo jiné v těchto oblastech:
 a)
 spolupráce na mezinárodních fórech zabývajících se pracovními aspekty obchodu a udržitelného rozvoje, mimo jiné včetně MPO a setkání Asie-Evropa;
 b)
 výměna informací a sdílení osvědčených postupů v oblastech, jako jsou pracovní zákony a postupy, systémy dodržování souladu a prosazování, řízení pracovněprávních sporů, konzultace v oblasti zaměstnanosti, spolupráce v oblasti řízení zaměstnanosti a bezpečnost a ochrana zdraví při práci;
 c)
 výměna stanovisek na pozitivní a negativní dopady dohody na pracovní aspekty udržitelného rozvoje a způsoby, jak je posílit, zabránit jim nebo je zmírnit, s přihlédnutím k posouzení dopadů na udržitelnost prováděných kteroukoli smluvní stranou nebo oběma;
 d)
 výměna stanovisek na podporu ratifikace základních úmluv MOP a jiných úmluv oboustranného zájmu a na účinné provádění ratifikovaných úmluv;
 e)
 spolupráce na aspektech Agendy slušné práce MOP týkajících se obchodu, včetně vzájemných souvislostí mezi obchodem a plnou a produktivní zaměstnaností, přizpůsobením trhu práce, základními pracovními normami, statistikami zaměstnanosti, rozvojem lidských zdrojů a celoživotním učením, sociální ochranou a sociálním začleňováním, sociálním dialogem a rovností žen a mužů, a
 f)
 výměna stanovisek k dopadu právních předpisů a norem v oblasti zaměstnanosti na obchod.
 ČLÁNEK 12.5
 Vědecké informace
 Každá smluvní strana při přípravě a provádění opatření, jejichž cílem je zajistit bezpečnost a ochranu zdraví při práci a jež mohou mít vliv na obchod či investice mezi smluvními stranami, přihlédne k příslušným vědeckým a technickým informacím a souvisejícím mezinárodním normám, pokynům nebo doporučením, pokud jsou k dispozici, včetně zásady předběžné opatrnosti stanovené v těchto mezinárodních normách, pokynech nebo doporučeních.
 ODDÍL C
 OBCHOD A UDRŽITELNÝ ROZVOJ – ENVIRONMENTÁLNÍ ASPEKTY
 ČLÁNEK 12.6
 Vícestranné environmentální normy a dohody
 1. Smluvní strany uznávají hodnotu


text:
mezinárodního řízení a dohod v oblasti životního prostředí jakožto reakci mezinárodního společenství na globální nebo regionální environmentální problémy a kladou důraz na to, že je třeba posílit vzájemnou podporu mezi obchodem a politikami, pravidly a opatřeními ochrany životního prostředí. V této souvislosti budou konzultovat a případně spolupracovat s ohledem na jednání o environmentálních otázkách oboustranného zájmu souvisejících s obchodem.
 2. Smluvní strany na svém území do svých příslušných právních předpisů či jiných opatření a postupů účinně provedou vícestranné dohody týkající se životního prostředí, jejichž jsou stranami (77).
 3. Smluvní strany opětovně potvrzují svůj závazek dosáhnout konečného cíle Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (dále jen „UNFCCC“) a účinně provádět Kjótský protokol k UNFCCC a Pařížskou úmluvu ze dne 12. prosince 2015 konzistentně se zásadami a ustanoveními UNFCCC. Zavazují se ke spolupráci v zájmu posílení vícestranného režimu založeného na pravidlech v rámci UNFCCC, přičemž budou vycházet ze schválených rozhodnutí UNFCCC, a k podpoře snah o vypracování mezinárodní dohody o změně klimatu po roce 2020 v rámci UNFCCC, jež by byla použitelná pro všechny strany.
 4. Žádné ustanovení této dohody nebrání smluvním stranám, aby přijaly či zachovaly opatření k provádění vícestranných dohod týkajících se životního prostředí, jejichž jsou stranami, pokud se taková opatření neuplatňují způsobem, jenž by vytvářel nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi smluvními stranami nebo skrytého omezení obchodu.
 ČLÁNEK 12.7
 Obchod dřevem a výrobky ze dřeva
 Smluvní strany uznávají význam celosvětové ochrany a udržitelné správy lesů. Za tímto účelem se smluvní strany zavazují, že:
 a)
 si budou vyměňovat informace o přístupech k podpoře obchodu dřevem a výrobky ze dřeva a jejich spotřebě ze zákonně a udržitelně spravovaných lesů a podporovat povědomí o těchto přístupech;
 b)
 budou podporovat celosvětové prosazování práva a správu v oblasti lesnictví a budou se zabývat obchodem s nezákonně vytěženým dřevem a výrobky ze dřeva například prostřednictvím podpory používání dřeva a výrobků ze dřeva ze zákonně a udržitelně spravovaných lesů a rovněž prostřednictvím ověřování a režimů certifikace;
 c)
 budou spolupracovat na podpoře účinných opatření a politik zaměřených na zamezení obchodu s nezákonně vytěženým dřevem a výroky ze dřeva a
 d)
 budou podporovat účinné využití Úmluvy o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) s ohledem na druhy dřeva, jejichž stav z hlediska ochrany je považován za ohrožený.
 ČLÁNEK 12.8
 Obchod s rybími výrobky
 Smluvní strany uznávají význam zajištění udržitelného zachování a řízení rybích populací. Za tímto účelem se smluvní strany zavazují, že:
 a)
 budou dodržovat dlouhodobá opatření pro zachování a udržitelné využívání populací ryb, jak definují mezinárodní nástroje, jež smluvní strany ratifikovaly, a dodržovat zásady Organizace OSN pro výživu a zemědělství (dále jen „FAO“) a příslušné nástroje OSN týkající se těchto záležitostí;
 b)
 zavedou a provedou účinná opatření k boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému (dále jen „NNN“) rybolovu, budou spolupracovat s regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a v případě nutnosti zavedou jejich dokumentaci úlovků nebo certifikační systém vývozu ryb a rybích produktů. Smluvní strany rovněž jednoduší postup, jenž zamezí pohybu NNN výrobků v obchodním toku, a výměnu informací o NNN aktivitách;


text:
c)
 přijmou účinná opatření pro sledování a kontrolu, jež zajistí soulad s opatřeními pro zachování, jako jsou vhodná opatření přístavních států, a
 d)
 budou dodržovat zásady Dohody k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři FAO a příslušná ustanovení Dohody o opatřeních přístavních států k předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu FAO.
 ČLÁNEK 12.9
 Vědecké informace
 Každá smluvní strana při přípravě a provádění opatření, jejichž cílem je zajistit ochranu životního prostředí a jež mohou mít vliv na obchod či investice mezi smluvními stranami, přihlédne k vědeckým důkazům a příslušným mezinárodním normám, pokynům nebo doporučením, pokud takové existují, včetně zásady předběžné opatrnosti.
 ČLÁNEK 12.10
 Spolupráce v oblasti ochrany životního prostředí v rámci obchodu a udržitelného rozvoje.
 Smluvní strany uznávají, že je důležité spolupracovat na aspektech politik ochrany životního prostředí souvisejících s obchodem, aby mohlo být dosaženo cílů této dohody. Smluvní strany mohou zahájit vzájemně prospěšnou spolupráci mimo jiné v těchto oblastech:
 a)
 výměna stanovisek na pozitivní a negativní dopady této dohody na environmentální aspekty udržitelného rozvoje a způsoby, jak je posílit, zabránit jim nebo je zmírnit, s přihlédnutím k posouzení dopadů na udržitelnost prováděným kteroukoli smluvní stranou nebo oběma;
 b)
 spolupráce na mezinárodních fórech, jež se zabývají environmentálními aspekty obchodu a udržitelného rozvoje, zejména včetně v rámci WTO, Programu OSN pro životní prostředí a vícestranných dohod o životním prostředí;
 c)
 spolupráce v zájmu podpory ratifikace a účinného provedení vícestranných dohod o životním prostředí s významem pro obchod;
 d)
 výměna informací o soukromých a veřejných systémech osvědčování a označování, včetně ekologického označování, a o zelených veřejných zakázkách a spolupráce na nich;
 e)
 výměna stanovisek k dopadu právních předpisů a norem v oblasti životního prostředí na obchod;
 f)
 spolupráce na obchodních aspektech stávajícího i budoucího mezinárodního systému pro změnu klimatu, včetně způsobu řešení nepříznivých vlivů obchodu na klima a způsobů podpory nízkouhlíkových technologií a energetické účinnosti;
 g)
 spolupráce na obchodních aspektech vícestranných dohod o životním prostředí, včetně celní spolupráce;
 h)
 spolupráce na udržitelném lesním hospodářství podporující účinná opatření pro certifikaci udržitelné produkce dřeva;
 i)
 výměna stanovisek ke vztahu mezi vícestrannými dohodami o životním prostředí a mezinárodními obchodními pravidly;
 j)
 výměna stanovisek k liberalizaci výrobků a služeb šetrných k životnímu prostředí a
 k)
 výměna stanovisek k zachování a řízení živých mořských zdrojů.
 ODDÍL D
 OBECNÁ USTANOVENÍ
 ČLÁNEK 12.11
 Obchod a investice podporující udržitelný rozvoj
 1. Smluvní strany se rozhodly, že budou i nadále co nejvíce usilovat o zjednodušení a podporu obchodu a investic do zboží a služeb šetrných k životnímu prostředí, a to rovněž přehodnocením souvisejících necelních překážek. Smluvní strany rovněž uznávají, že je užitečné usilovat o podporu obchodu se zbožím, jež podléhá dobrovolným či soukromým režimům zajišťujícím udržitelný rozvoj, jako jsou ekoznačky nebo spravedlivý a etický obchod.
 2. Smluvní strany budou věnovat zvláštní pozornost snazšímu odstraňování překážek obchodu a investic souvisejících se zbožím a službami šetrnými ke klimatu, jako je udržitelné zboží využívající energii z obnovitelných zdrojů a související služby a energeticky účinné zboží a služby, a to rovněž prostřednictvím přijetí politických rámců vedoucích


text:
k použití nejlepších dostupných technologií a podpory norem, jež odpovídají environmentálním a ekonomickým potřebám a minimalizují technické překážky obchodu.
 3. Smluvní strany uznávají, že je třeba zajistit, aby se při vytváření veřejných systémů podpory fosilních paliv řádně přihlédlo k nutnosti snížit emise skleníkových plynů a co nejvíce omezit narušení obchodu. Vzhledem k tomu, že se čl. 11.7 (Zakázané subvence) odst. 2 písm. b) nevztahuje na subvence uhelnému průmyslu, sdílejí smluvní strany cíl postupně snižovat podporu fosilních paliv. Takové snížení lze doplnit opatřeními zmírňujícími sociální dopady spojené s přechodem na nízkouhlíková paliva. Obě smluvní strany budou kromě toho aktivně podporovat rozvoj udržitelného a bezpečného nízkouhlíkového hospodářství, např. investicemi do energií z obnovitelných zdrojů a energeticky účinných řešení.
 4. Při podpoře obchodu a investic by se smluvní strany měly zvláště snažit o podporu postupů sociální odpovědnosti podniků, k nimž podniky přistupují dobrovolně. V tomto ohledu se každá smluvní strana drží příslušných mezinárodně uznávaných zásad, norem nebo pokynů, jež schválila nebo k nim přistoupila, jako jsou Pokyny pro nadnárodní podniky Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Global Compact OSN a Tripartitní deklarace o zásadách pro nadnárodní společnosti a sociální politiku MOP. Smluvní strany se zavazují k výměně informací a spolupráci na podpoře sociální odpovědnosti podniků.
 ČLÁNEK 12.12
 Zachování úrovní ochrany
 1. Smluvní strana nesmí upustit či se jinak odchýlit od svých právních předpisů týkajících se životního prostředí a práce tak, že by to mělo vliv na obchod nebo investice mezi stranami, ani takové upuštění či odchýlení nabídnout.
 2. Smluvní strana nesmí svou setrvalou nebo opakující se činností či nečinností selhat v účinném prosazování svých právních předpisů týkajících se životního prostředí, pokud by takové selhání mělo vliv na obchod nebo investice mezi stranami.
 ČLÁNEK 12.13
 Transparentnost
 Každá smluvní strana zajistí, aby byla veškerá opatření obecného použití, jejichž cílem je ochrana životního prostředí nebo pracovních podmínek, jež mohou mít vliv na obchod a investice mezi smluvními stranami, vypracována, zavedena a spravována transparentně a aby dostaly zainteresované strany včas možnost předložit k nim svá stanoviska v souladu s vnitrostátními právními předpisy a kapitolou třináct (Transparentnost).
 ČLÁNEK 12.14
 Přezkum dopadu na udržitelný rozvoj
 1. Smluvní strany budou společně nebo nezávisle na sobě sledovat, posuzovat a přezkoumávat dopad provádění této dohody na udržitelný rozvoj prostřednictvím svých příslušných participačních procesů a institucí a v souladu se stávajícími postupy.
 2. Smluvní strany si budou vyměňovat stanoviska k metodikám a ukazatelům k posouzení dopadu na udržitelnost obchodu.
 ČLÁNEK 12.15
 Institucionální uspořádání a mechanismus monitorování
 1. Každá smluvní strana určí v rámci svých správních orgánů úřad, který bude pro druhou smluvní stranu pro účely provádění této kapitoly sloužit jako kontaktní místo.
 2. Smluvní strany zřídí Radu pro obchod a udržitelný rozvoj (dále jen „rada“). V radě zasedají vysocí úředníci státní správy každé smluvní strany.
 3. Rada se sejde během prvních dvou let po datu vstupu této dohody v platnost a poté, kdy je potřeba. Dohlíží na provádění této kapitoly.
 4. Každé zasedání rady zahrnuje veřejné setkání se zúčastněnými stranami, kde si vymění stanoviska k otázkám souvisejícím s prováděním této kapitoly. Smluvní strany


text:
podporují vyrovnané zastoupení příslušných zájmů, včetně nezávislých reprezentativních organizací zaměstnavatelů, pracovníků, environmentálních zájmů a podnikatelských skupin a případně dalších příslušných zúčastněných stran.
 5. Každá smluvní strana zavede nový nebo využije stávající mechanismus konzultací, v jehož rámci lze požádat o poradenství ohledně provádění této kapitoly příslušné domácí zúčastněné strany, jako jsou domácí poradní skupiny. Takové mechanismy zahrnují vyrovnané zastoupení nezávislých hospodářských, sociálních a ekologických zúčastněných stran. Mezi tyto zúčastněné strany patří organizace zaměstnavatelů a pracovníků a nevládní organizace. Tyto zúčastněné strany mohou z vlastní iniciativy své smluvní straně předkládat stanoviska či doporučení ohledně provádění této kapitoly.
 ČLÁNEK 12.16
 Vládní konzultace
 1. Dojde-li k rozporu ohledně jakékoli záležitosti vyplývající z této kapitoly, využijí smluvní strany pouze postupů stanovených v článcích 12.16 (Vládní konzultace) a 12.17 (Panel odborníků). Na tuto kapitolu se nevztahuje kapitola čtrnáct (Řešení sporů), ani kapitola patnáct (Mechanismus mediace).
 2. V případě jakéhokoli rozporu uvedeného v odstavci 1 může smluvní strana požádat o konzultaci s druhou smluvní stranou prostřednictvím písemné žádosti doručené kontaktnímu místu druhé smluvní strany. Konzultace budou zahájeny okamžitě poté, co smluvní strana předloží žádost.
 3. Smluvní strany vynaloží veškeré úsilí, aby záležitost vyřešily k vzájemné spokojenosti. Smluvní strany přihlédnou k činnostem MOP nebo příslušných vícestranných ekologických organizací nebo subjektů, v zájmu podpory větší spolupráce a spojitosti mezi prací smluvních stran a těchto organizací. S cílem záležitost kompletně přezkoumat mohou smluvní strany případně tyto organizace nebo subjekty, nebo jakoukoli osobu nebo subjekt, které považují za způsobilé, po vzájemné dohodě požádat o stanovisko.
 4. Domnívá-li se smluvní strana, že je o záležitosti třeba dále diskutovat, může tato strana požádat, aby rada zasedla a záležitost zvážila, a to písemnou žádostí předloženou kontaktnímu místu druhé smluvní strany. Rada neprodleně zasedne a pokusí se schválit usnesení v dané záležitosti.
 5. Rada smí případně konzultovat s příslušnými zúčastněnými stranami.
 6. Nerozhodne-li rada jinak, veškerá její usnesení v dané záležitosti jsou zveřejněna.
 ČLÁNEK 12.17
 Panel odborníků
 1. V jakékoli záležitosti, již rada uspokojivě nevyřešila do 120 dnů od doručení žádosti, aby rada zasedla a záležitost zvážila podle čl. 12.6 (Vládní konzultace) odst. 4, nebo v delší lhůtě, na níž se smluvní strany dohodly, může smluvní strana požádat prostřednictvím písemné žádosti doručené kontaktnímu místu druhé smluvní strany, aby byl k přezkoumání dotčené záležitosti zřízen panel odborníků.
 2. Na svém prvním zasedání po vstupu této dohody v platnost vypracuje rada jednací řád panelu odborníků s odkazem na příslušná ustanovení jednacího řádu uvedeného v příloze 14-A. Zásady v příloze 14-B se použijí na tento článek.
 3. Na svém prvním zasedání po vstupu této dohody v platnost sestaví Rada seznam nejméně dvanácti osob, které jsou ochotny a schopny zasedat v panelu odborníků. Seznam bude sestávat ze tří dílčích částí: jedna část pro každou smluvní stranu a jedna část se jmény osob, které nejsou státními příslušníky žádné ze smluvních stran a mohly by vykonávat funkci předsedy panelu odborníků. Každá smluvní strana navrhne nejméně čtyři odborníky na svou část seznamu. Každá smluvní strana rovněž navrhne nejméně dvě osoby, jež budou na základě souhlasu obou stran uvedeny na části seznamu osob


text:
vhodných zastávat funkci předsedy. Rada na svých zasedáních seznam přezkoumá a zajistí, že je udržován přinejmenším na této úrovni dvanácti osob.
 4. Seznam uvedený v odstavci 3 zahrnuje jména osob s odbornými znalostmi nebo zkušenostmi v oblastech, jichž se týká tato kapitola, v pracovním právu nebo právu ochrany životního prostředí nebo v oblasti řešení sporů vyvstávajících v rámci mezinárodních dohod. Tyto osoby musí být nezávislé, zastávat tuto funkci jako soukromé osoby a nejednat podle pokynů žádné organizace nebo vlády, pokud jde o záležitosti související s předmětnou záležitostí, ani by neměly být spojeny s vládou Singapuru, některého ze států Unie ani s Unií.
 5. Panel odborníků se skládá ze tří členů, nedohodnou-li se smluvní strany jinak. Do 30 dnů ode dne, kdy odpovídající strana obdrží žádost o ustavení panelu odborníků, zahájí smluvní strany vzájemnou konzultaci s cílem dosáhnout dohody ohledně složení panelu. Nejsou-li smluvní strany schopny dohodnout se na složení panelu odborníků v tomto časovém rámci, vyberou předsedu vzájemnou dohodou z příslušné části seznamu uvedené v odstavci 3 nebo, nemohou-li v této věci do dalších sedmi dnů dosáhnout dohody, losem. Každá smluvní strana vybere jednoho odborníka, jenž splňuje požadavky podle odstavce 4, do 44 dnů ode dne, kdy odpovídající strana obdrží žádost o ustavení panelu odborníků. Smluvní strany se mohou dohodnout, že v panelu odborníků bude zasedat jakýkoli jiný odborník splňující požadavky podle odstavce 4. Nebylo-li složení panelu odborníků dokončeno v této čtyřicetidenní lhůtě od data, kdy odpovídající smluvní strana obdržela žádost o zřízení panelu odborníků, budou zbývající odborníci vybráni do sedmi dnů losem z části seznamu uvedené v odstavci 3 obsahující osoby navržené smluvní stranou či smluvními stranami, jež výběr nedokončila, či nedokončily. Pokud takový seznam nebyl vytvořen, vyberou se odborníci losem mezi osobami, jež formálně navrhla jedna či obě smluvní strany. Za datum ustavení panelu odborníků se považuje datum, kdy je vybrán poslední ze tří odborníků.
 6. Pokud se smluvní strany nedohodnou do sedmi dnů od data ustavení panelu odborníků jinak, je panel zmocněn:
 „zkoumat, s ohledem na odpovídající ustanovení kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji, záležitosti, které byly uvedeny v žádosti o ustavení panelu odborníků, a vydat v souladu s čl. 12.17 (Panel odborníků) odst. 8 zprávu s doporučeními ohledně řešení předmětné záležitosti.“
 7. Panel odborníků může získávat informace z jakéhokoli zdroje, jejž považuje za vhodný. V záležitostech týkajících se dodržování vícestranných dohod, jak stanoví články 12.3 (Vícestranné pracovní normy a dohody) a 12.6 (Vícestranné environmentální normy a dohody), by měl panel odborníků požádat o informace a poradenství MOP nebo subjekty vícestranných dohod o životním prostředí. Informace získané podle tohoto odstavce musí být zpřístupněny oběma smluvním stranám a předloženy těmto stranám k vyjádření.
 8. Panel odborníků vydá pro smluvní strany průběžnou a závěrečnou zprávu. Tyto zprávy musí obsahovat zjištěný skutkový stav, použitelnost příslušných ustanovení a základní odůvodnění zjištění a doporučení. Panel odborníků vydá smluvním stranám průběžnou zprávu nejpozději 90 dnů od data svého ustavení. Kterákoli smluvní strana smí panelu odborníků předložit písemné poznámky k průběžné zprávě. Po zvážení těchto případných písemných poznámek může panel odborníků zprávu upravit a


text:
provést jakákoli další zjišťování, jež považuje za vhodná. Panel odborníků vydá smluvním stranám závěrečnou zprávu nejpozději 150 dnů od data svého ustavení. Pokud usoudí, že lhůty stanovené v tomto odstavci není možno dodržet, musí o tom předseda panelu odborníků smluvní strany písemně informovat a uvést důvody zpoždění a datum, k němuž panel odborníků průběžnou nebo závěrečnou zprávu hodlá vydat. Panel odborníků vydá závěrečnou zprávu nejpozději 180 dnů po datu svého ustavení, nedohodnou-li se smluvní strany jinak. Závěrečná zpráva musí být zveřejněna, nerozhodnou-li smluvní strany jinak.
 9. Smluvní strany projednají vhodná opatření, jež mají být provedena s přihlédnutím ke zprávě a doporučením panelu odborníků. Dotčené smluvní strany informují prostřednictvím mechanismů konzultací uvedených v čl. 12.15 (Institucionální uspořádání a mechanismus monitorování) odst. 5 své zúčastněné strany a druhou smluvní stranu o svých rozhodnutích o veškerých činnostech či opatřeních, jež mají být provedena, nejpozději tři měsíce poté, co byla smluvní stranám zpráva předložena. Rada monitoruje kroky navazující na zprávu a doporučení panelu odborníků. Zúčastněné strany mohou předložit radě v tomto ohledu své poznatky.
 KAPITOLA TŘINÁCT
 TRANSPARENTNOST
 ČLÁNEK 13.1
 Definice
 Pro účely této kapitoly:
 a)
 „obecně použitelným opatřením“ právní předpisy, soudní rozhodnutí, postupy a správní rozhodnutí, jež mohou mít dopad na záležitosti, jichž se týká tato dohoda. Nezahrnuje rozhodnutí, jež se vztahuje na konkrétní osobu;
 b)
 „zainteresovanou osobou“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba, na niž se mohou vztahovat jakákoli práva nebo povinnosti podle obecně použitelných opatření.
 ČLÁNEK 13.2
 Cíle a oblast působnosti
 1. Smluvní strany uznávají dopad, jejž mohou mít jejich příslušná právní prostředí na obchod a investice mezi nimi, a snaží se proto vytvořit pro hospodářské subjekty, včetně malých a středních podniků, podnikající na jejich území transparentní a předvídatelné právní prostředí.
 2. Smluvní strany opětovně potvrzují své příslušné závazky podle Dohody o WTO a stanoví vysvětlení a lepší úpravu pro transparentnost, konzultace a lepší správu obecně použitelných opatření.
 ČLÁNEK 13.3
 Zveřejnění obecně použitelných opatření
 1. Každá smluvní strana zajistí, aby pokud jde o obecně použitelná opatření:
 a)
 byla taková opatření pohotově a nediskriminačně k dispozici všem zainteresovaným osobám prostřednictvím úředně stanoveného média, a je-li to proveditelné a možné, elektronicky tak, aby se s nimi mohly zainteresované osoby a druhá strana seznámit;
 b)
 bylo poskytnuto v co největší možné míře vysvětlení cíle a odůvodnění takových opatření a
 c)
 byla dostatečná doba mezi zveřejněním takových opatření a jejich vstupem v platnost, s výjimkou případů, kdy to není možné z důvodu naléhavosti.
 2. Každá smluvní strana:
 a)
 se pokusí zveřejnit v předstihu jakákoli obecně použitelná opatření, která navrhuje přijmout nebo změnit, včetně vysvětlení cíle a odůvodnění návrhu;
 b)
 poskytne zainteresovaným osobám vhodné příležitosti k připomínkám k takovým navrženým opatřením a zejména k těmto příležitostem poskytne dostatek času; a
 c)
 se vynasnaží přihlédnout k připomínkám zainteresovaných osob s ohledem na takové navrhované opatření.
 ČLÁNEK 13.4
 Dotazy a kontaktní místa
 1. V zájmu usnadnění účinného provádění této dohody a komunikace mezi smluvními stranami o jakýchkoli otázkách, jichž se tato dohoda týká, určí každá smluvní strana ke dni vstupu této dohody v platnost kontaktní místo.
 2. Na žádost kterékoli


text:
smluvní strany poskytne kontaktní místo druhé smluvní strany informace o úřadu nebo úředníkovi odpovědných za veškeré záležitosti týkající se provádění této dohody a případně pomůže zprostředkovat komunikaci s žádající smluvní stranou.
 3. Každá smluvní strana zavede nebo zachová vhodné mechanismy zodpovídání dotazů zainteresovaných osob druhé smluvní strany, pokud jde o navržená nebo platná obecně použitelná opatření a jejich uplatnění. Dotazy mohou být adresovány prostřednictvím kontaktních míst zřízených podle odstavce 1 nebo případně prostřednictvím jiného mechanismu.
 4. Smluvní strany uznávají, že taková odpověď uvedená v odstavci 3 nemůže být definitivní, ani právně závazná, nýbrž pouze pro informaci, nestanoví-li jejich právní předpisy jinak.
 5. Dotazy či informace podle tohoto článku se druhé smluvní straně podávají prostřednictvím příslušných kontaktních míst stanovených v odstavci 1.
 6. Na žádost jedné smluvní strany poskytne druhá smluvní strana okamžitě informace a odpoví na otázky, jež vyvstanou ohledně jakéhokoli konkrétního nebo navrženého obecně použitelného opatření, o němž se žádající smluvní strana domnívá, že by mohlo mít vliv na provádění této dohody, bez ohledu na to, zda byla žádající smluvní strana o dotčeném opatření předběžně uvědomena.
 7. Každá smluvní strana zavede nebo zachová vhodné mechanismy, jejichž úkolem je pokusit se účinně vyřešit problémy zainteresovaných osob druhé smluvní strany, jež mohou vyvstat při uplatňování obecně použitelných opatření. Takové postupy by měly být snadno dostupné, časově ohraničené, zaměřené na výsledky a transparentní. Neměly by jimi být dotčeny postupy pro odvolání nebo přezkum, jež smluvní strany zřídí nebo zachovají. Nejsou jimi rovněž dotčena práva a povinnosti smluvních stran podle kapitoly čtrnáct (Řešení sporů) a kapitoly patnáct (Mechanismus mediace).
 8. Žádné informace podané podle tohoto článku se nedotýkají skutečnosti, zda je opatření v souladu s touto dohodou.
 ČLÁNEK 13.5
 Správní řízení
 S cílem konsistentní, nestranné a přiměřené správy veškerých obecně použitelných opatření každá smluvní strana, jež taková opatření v jednotlivých případech uplatňuje na konkrétní osoby, zboží nebo služby druhé smluvní strany:
 a)
 se vynasnaží zainteresované osoby druhé smluvní strany, jichž se řízení přímo týká, přiměřeně zavčas v souladu se svými postupy uvědomit o zahájení řízení, uvede rovněž popis povahy řízení, prohlášení příslušného orgánu, který řízení zahájil, a obecný popis veškerých sporných otázek;
 b)
 poskytne takovým zainteresovaným osobám vhodnou příležitost k předložení skutečností a argumentace na podporu jejich stanovisek dříve, než se přistoupí ke konečnému správnímu kroku, umožní-li to čas, povaha řízení a veřejný zájem, a
 c)
 zajistí, aby se její řízení zakládala na jejích právních předpisech a byla s nimi v souladu.
 ČLÁNEK 13.6
 Přezkum správních postupů
 1. Každá smluvní strana v závislosti na svých vnitrostátních právních předpisech zřídí nebo zachová soudní, kvazisoudní nebo správní tribunály nebo postupy pro účely rychlého přezkumu a v odůvodněných případech nápravy správních postupů (78) týkajících se záležitostí této dohody. Takové tribunály jsou nestranné a nezávislé na úřadu nebo orgánu pověřeném vymáháním správních předpisů a nesmí mít podstatný zájem na výsledku řízení.
 2. Každá smluvní strana zajistí, aby měly strany řízení před takovými tribunály nebo při takových postupech právo:
 a)
 na vhodnou příležitost k podpoře nebo obhajobě svých stanovisek a
 b)
 na rozhodnutí založené na důkazech a předložených


text:
záznamech nebo, vyžadují-li to její právní předpisy, záznamech sestavených správním orgánem.
 3. Každá smluvní strana zajistí, aby byla taková rozhodnutí v závislosti na tom, jestli bylo proti nim podáno odvolání nebo jestli jsou dále přezkoumávána, jak stanoví její právo, provedena úřadem nebo orgánem, který dotčené správní opatření uplatňoval, a aby se takovými rozhodnutími postupy těchto úřadů nebo orgánů řídily.
 ČLÁNEK 13.7
 Regulační prostředí a výkonnost a řádná správní praxe
 1. Smluvní strany se dohodly, že budou spolupracovat při zvyšování kvality a výkonnosti právních předpisů v rámci svých strategií vytváření právních předpisů, a to rovněž prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů.
 2. Smluvní strany se zavazují k uplatňování zásad řádné správní praxe a souhlasí s tím, že budou spolupracovat na podpoře těchto zásad ve svých správách, a to také prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů.
 ČLÁNEK 13.8
 Zvláštní pravidla
 Zvláštní pravidla stanovená v jiných kapitolách této dohody ohledně předmětné věci této kapitoly mají v rozporné otázce přednost před ustanoveními této kapitoly.
 KAPITOLA ČTRNÁCT
 ŘEŠENÍ SPORŮ
 ODDÍL A
 CÍL A OBLAST PŮSOBNOSTI
 ČLÁNEK 14.1
 Cíl
 Cílem této kapitoly je předcházet sporům mezi smluvními stranami ohledně výkladu a použití této dohody a urovnávat je za účelem dosažení pokud možno oboustranně přijatelného řešení.
 ČLÁNEK 14.2
 Oblast působnosti
 Není-li výslovně stanoveno jinak, použije se tato kapitola na jakýkoli spor ohledně výkladu nebo uplatňování této dohody.
 ODDÍL B
 KONZULTACE
 ČLÁNEK 14.3
 Konzultace
 1. Smluvní strany se vynasnaží veškeré spory týkající se výkladu a uplatňování ustanovení uvedených v článku 14.2 (Oblast působnosti) řešit v dobré víře konzultacemi s cílem dohodnout se na oboustranně přijatelném řešení.
 2. Smluvní strana, která si přeje zahájit konzultaci, podá druhé smluvní straně a v kopii Výboru pro obchod písemnou žádost o konzultaci, ve které uvede důvod své žádosti a rovněž všechna sporná opatření, příslušná ustanovení podle článku 14.2 (Oblast působnosti) a důvody, proč považuje tato opatřená za neslučitelná s uvedenými ustanoveními.
 3. Konzultace se uskuteční do 30 dnů od data obdržení žádosti a probíhají na území žalované smluvní strany, pokud se smluvní strany nedohodnou jinak. Konzultace se považují za ukončené do 60 dnů od data obdržení žádosti, pokud se obě smluvní strany nedohodnou jinak. Konzultace jsou důvěrné a nejsou jimi dotčena práva žádné smluvní strany na další řízení.
 4. V naléhavých situacích, včetně těch, které se týkají zboží podléhajícího rychlé zkáze nebo případně sezónního zboží či služeb, se konzultace zahájí do 15 dnů od data obdržení žádosti a považují se za ukončené do 30 dnů od data obdržení žádosti, pokud se strany nedohodnou jinak.
 5. Pokud smluvní strana, jíž je žádost o konzultace směřována, neodpoví do deseti dnů od data jejího obdržení nebo pokud se konzultace neuskuteční ve lhůtách stanovených v odstavci 3 nebo odstavci 4 nebo pokud se konzultace uskutečnily, aniž by se dosáhlo oboustranně přijatelného řešení, může žalující strana požádat o ustavení rozhodčího tribunálu podle článku 14.4 (Zahájení rozhodčího řízení).
 ODDÍL C
 POSTUPY UROVNÁNÍ SPORŮ
 PODODDÍL A
 ROZHODČÍ ŘÍZENÍ
 ČLÁNEK 14.4
 Zahájení rozhodčího řízení
 1. Pokud se smluvním stranám nepodaří vyřešit spor na základě konzultací podle článku 14.3 (Konzultace), může


text:
žalující strana v souladu s tímto článkem požádat o ustavení rozhodčího tribunálu.
 2. Písemná žádost o ustavení rozhodčího tribunálu se zašle žalované straně a Výboru pro obchod. Žalující strana ve své žádosti uvede konkrétní sporné opatření a vysvětlí, jakým způsobem by toto opatření mohlo porušovat ustanovení podle článku 14.2 (Oblast působnosti) způsobem dostatečným k jasnému vysvětlení právního základu stížnosti.
 ČLÁNEK 14.5
 Ustavení rozhodčího tribunálu
 1. Rozhodčí tribunál se skládá ze tří rozhodců.
 2. Do pěti dnů od data, kdy žalovaná strana obdržela žádost uvedenou v čl. 14.4 (Zahájení rozhodčího řízení) odst. 1, zahájí smluvní strany konzultace ohledně složení rozhodčího tribunálu.
 3. Pokud smluvní strany nejsou schopny dohodnout se do deseti dnů od zahájení konzultací podle odstavce 2 na předsedovi rozhodčího tribunálu, vybere předseda Výboru pro obchod nebo jeho zástupce do 20 dnů po zahájení konzultací podle odstavce 2 losem jednoho rozhodce, který bude předsedou, ze seznamu uvedeného v čl. 14.20 (Seznamy rozhodců) odst. 1.
 4. Pokud smluvní strany nejsou schopny dohodnout se na rozhodcích do deseti dnů od zahájení konzultací podle odstavce 2:
 a)
 může každá smluvní strana ze seznamu uvedeného v čl. 14.20 (Seznamy rozhodců) odst. 1 do 15 dnů od zahájení konzultací podle odstavce 2 vybrat jednoho rozhodce, který nebude předsedou, a
 b)
 pokud žádná smluvní strana nevybere rozhodce podle odst. 4 písm. a), vybere předseda Výboru pro obchod nebo jeho zástupce do 20 dnů po zahájení konzultací podle odstavce 2 losem zbývajícího rozhodce z osob navrhovaných smluvní stranou podle čl. 14.20 (Seznamy rozhodců) odst. 2.
 5. Není-li seznam uvedený v čl. 14.20 (Seznamy rozhodců) odst. 2 vytvořen v požadované lhůtě podle odstavce 4:
 a)
 pokud obě smluvní strany navrhly osoby podle čl. 14.20 (Seznamy rozhodců) odst. 2, může každá smluvní strana z navrhovaných osob do 15 dnů od zahájení konzultací podle odstavce 2 vybrat jednoho rozhodce, který nebude předsedou. Pokud smluvní strana rozhodce nevybere, vybere jej předseda Výboru pro obchod nebo jeho zástupce losem z osob navrhovaných smluvní stranou, která rozhodce nevybrala, nebo
 b)
 pokud osoby podle čl. 14.20 (Seznamy rozhodců) odst. 2 navrhla pouze jedna smluvní strana, může každá smluvní strana z navrhovaných osob do 15 dnů od zahájení konzultací podle odstavce 2 vybrat jednoho rozhodce, který nebude předsedou. Pokud smluvní strana rozhodce nevybere, vybere jej předseda Výboru pro obchod nebo jeho zástupce losem z navrhovaných osob.
 6. Jestliže není seznam stanovený v čl. 14.20 (Seznamy rozhodců) odst. 1 vypracován ve lhůtě požadované podle odstavce 3, vybere se předseda losem z bývalých členů odvolacího orgánu WTO, kteří nejsou fyzickými osobami žádné smluvní strany.
 7. Za datum ustavení rozhodčího tribunálu se považuje datum, kdy byl vybrán poslední ze tří rozhodců.
 8. Výměna rozhodců se uskuteční pouze z důvodů a v souladu s postupy uvedenými v bodech 19 až 25 přílohy 14-A.
 ČLÁNEK 14.6
 Předběžné rozhodnutí o naléhavosti
 Požaduje-li to smluvní strana, rozhodčí tribunál vydá předběžné rozhodnutí do deseti dnů ode dne svého ustavení, pokud se domnívá, že jde o naléhavý případ.
 ČLÁNEK 14.7
 Průběžná zpráva tribunálu
 1. Rozhodčí tribunál předloží smluvním stranám průběžnou zprávu obsahující zjištěné skutečnosti,