text:
2. V případě jakýchkoli opatření týkajících se zahrnuté veřejné zakázky nesmí žádná smluvní strana včetně svých zadavatelů:
 a)
 zacházet s dodavatelem usazeným na jejím území méně příznivě než s jiným dodavatelem usazeným na jejím území na základě míry zahraniční příslušnosti nebo vlastnictví nebo
 b)
 diskriminovat dodavatele usazeného na jejím území na základě toho, že zboží nebo služby, které pro určitou veřejnou zakázku nabízí, jsou zbožím nebo službami druhé smluvní strany.
 3. Každá smluvní strana zajistí, aby její zadavatelé při zadávání zahrnutých veřejných zakázek dodržovali ustanovení této kapitoly.
 4. Zadavatel zadává zahrnuté veřejné zakázky transparentním a nestranným způsobem, který:
 a)
 je v souladu s touto kapitolou, s využitím jedné z těchto metod: otevřené zadávací řízení, výběrové zadávací řízení nebo omezené zadávací řízení, a
 b)
 v souladu s příslušnými domácími právními předpisy brání střetu zájmů a korupčním praktikám.
 5. Žádné ustanovení této kapitoly nebrání kterékoli smluvní straně, včetně jejích zadavatelů, ve vypracování nové politiky, postupů nebo smluvních prostředků pro zadávání veřejných zakázek, pokud nejsou v rozporu s touto kapitolou.
 6. Smluvní strany se snaží zadávat zahrnuté veřejné zakázky elektronickými prostředky. To zahrnuje zveřejňování informací o veřejných zakázkách, oznámení a dokumentace k zadávacímu řízení, přijímání nabídek a případně používání elektronických aukcí.
 7. Při zadávání zahrnuté veřejné zakázky elektronickými prostředky musí zadavatel:
 a)
 zajistit, aby byla veřejná zakázka zadána s použitím takových technologií a softwaru (včetně technologií a softwaru pro ověřování pravosti a kódování informací), které jsou obecně dostupné a interoperabilní s ostatními běžně dostupnými technologickými a softwarovými produkty, a
 b)
 udržovat mechanismy, které zajišťují integritu žádostí o účast a integritu nabídek, včetně registrace času přijetí a také prevence neoprávněného přístupu.
 8. Smluvní strana neuplatní při zadávání zahrnutých veřejných zakázek u zboží nebo služeb dovážených z druhé smluvní strany nebo dodávaných druhou smluvní stranou pravidla původu, která se liší od pravidel původu, jež daná smluvní strana ve stejné době uplatňuje na dovoz nebo dodávky stejného zboží nebo služeb od téže smluvní strany při běžném obchodování.
 9. Pokud jde o zahrnutou veřejnou zakázku, a podle podmínek stanovených v přílohách 9-A (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Unii) a 9-B (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Vietnam) nesmí smluvní strana ani její zadavatelé usilovat o kompenzace, zohledňovat je, ani je ukládat či vymáhat.
 10. Odstavce 1 a 2 se nepoužijí na:
 a)
 cla a odvody jakéhokoli druhu ukládané na dovoz nebo v souvislosti s ním;
 b)
 způsob výběru takových cel a odvodů a
 c)
 ostatní dovozní předpisy nebo náležitosti a opatření ovlivňující obchodování se službami, jiná než opatření týkající se zahrnutých veřejných zakázek.
 Článek 9.5
 Informace o systému pro zadávání veřejných zakázek
 1. Každá smluvní strana:
 a)
 neprodleně zveřejní každé obecně použitelné opatření, včetně standardních smluvních podmínek předepsaných právním předpisem, jež se vztahuje k zahrnutým veřejným zakázkám, a to na oficiálně určených tištěných či elektronických médiích, a
 b)
 na žádost druhé smluvní strany k nim v co největší možné míře podá vysvětlení.
 2. V oddíle H (Zveřejňování informací o veřejných zakázkách) v přílohách 9-A (Oblast působnosti v případě


text:
zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Unii) a 9-B (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Vietnam) každé smluvní strany k této kapitole je uvedeno tištěné či elektronické médium, jehož prostřednictvím smluvní strana zveřejňuje informace uvedené v odstavci 1 a oznámení požadovaná podle článku 9.6 (Oznamování), čl. 9.8 (Kvalifikace dodavatelů) odst. 7 a čl. 9.17 (Informace po zadání zakázky) odst. 3.
 Článek 9.6
 Oznamování
 1. Pro každou zahrnutou veřejnou zakázku, s výjimkou situací uvedených v článku 9.14 (Omezené zadávací řízení), zadavatel zveřejní oznámení zamýšlené veřejné zakázky prostřednictvím vhodného tištěného nebo elektronického média uvedeného v oddíle H (Zveřejňování informací o veřejných zakázkách) v přílohách 9-A (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Unii) a 9-B (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Vietnam). Oznámení zveřejněné prostřednictvím elektronického média zůstane dostupné nejméně do uplynutí lhůty uvedené v oznámení. Oznámení musí být:
 a)
 u zadavatelů uvedených v oddíle A (Ústřední orgány státní správy) bezplatně dostupné elektronickými prostředky na jednotném přístupovém místě uvedeném v oddíle H (Zveřejňování informací o veřejných zakázkách) a
 b)
 u zadavatelů uvedených v oddíle B (Orgány státní správy na nižší než ústřední úrovni) nebo C (Další zahrnuté subjekty), pokud je dostupné elektronickými prostředky, zveřejněno alespoň prostřednictvím odkazů na bezplatně dostupné jednotné vstupní internetové stránce.
 Smluvní strany, včetně jejich zadavatelů uvedených v oddílech B (Orgány státní správy na nižší než ústřední úrovni) nebo C (Další zahrnuté subjekty), se vybízejí, aby bezplatně uveřejňovaly svá oznámení elektronickými prostředky na jednotném přístupovém místě.
 2. Není-li v této kapitole stanoveno jinak, musí každé oznámení zamýšlené zakázky obsahovat tyto údaje:
 a)
 název a adresu zadavatele a další informace nezbytné ke kontaktování zadavatele a získání všech příslušných dokumentů souvisejících s veřejnou zakázkou, včetně informací o ceně a podmínkách platby za získání těchto dokumentů;
 b)
 popis veřejné zakázky, včetně povahy a množství zboží nebo služeb, jež mají být pořízeny, nebo, není-li množství známo, odhadované množství;
 c)
 u opakovaných zakázek pokud možno odhad, kdy budou oznámeny navazující zamýšlené veřejné zakázky;
 d)
 případně popis opcí;
 e)
 lhůty pro dodání zboží či poskytnutí služeb nebo dobu trvání smlouvy;
 f)
 druh zadávacího řízení, jenž se použije, a případně upřesnění, zda bude zahrnovat vyjednávání nebo elektronickou aukci;
 g)
 případně adresu a lhůtu pro podání žádosti o účast v zadávacím řízení;
 h)
 adresu a lhůtu pro podávání nabídek;
 i)
 jazyk či jazyky, v nichž lze podávat nabídky či žádosti o účast, pokud mohou být předkládány v jiném než úředním jazyce místa, kde se nachází zadavatel;
 j)
 seznam a stručný popis podmínek účasti dodavatelů, případně včetně požadavků na specifické dokumenty nebo osvědčení, jež musí dodavatelé v této souvislosti předložit, nejsou-li tyto požadavky uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení, která je poskytována všem dodavatelům, kteří mají zájem, současně s oznámením zamýšlené veřejné zakázky;
 k)
 pokud zadavatel podle článku 9.8 (Kvalifikace dodavatelů) hodlá vybrat omezený počet kvalifikovaných dodavatelů, které do zadávacího řízení pozve, kritéria, jež budou k takovému výběru použita, a případně omezení počtu dodavatelů, kterým bude povoleno zúčastnit se zadávacího řízení, a
 l)
 údaj, že se na

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
zakázku vztahuje tato kapitola.
 3. Pro každou zamýšlenou veřejnou zakázku zadavatel současně se zveřejněním oznámení zamýšlené veřejné zakázky zveřejní souhrnné oznámení v anglickém jazyce, které bude bezplatně snadno dostupné prostřednictvím elektronického média uvedeného v oddíle H (Zveřejňování informací o veřejných zakázkách) v přílohách 9-A (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Unii) a 9-B (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Vietnam). Souhrnné oznámení musí obsahovat přinejmenším tyto informace:
 a)
 předmět veřejné zakázky;
 b)
 lhůtu pro předložení nabídky nebo případně lhůtu pro podání žádosti o účast v zadávacím řízení nebo o zařazení na stálý seznam a
 c)
 adresu, na níž si lze vyžádat dokumentaci potřebnou k veřejné zakázce.
 4. Unie poskytne Vietnamu technickou a finanční pomoc na vývoj, zavedení a údržbu automatizovaného systému pro překlad a zveřejňování souhrnných oznámení v angličtině. Tato spolupráce je předmětem článku 9.21 (Spolupráce). Provádění tohoto odstavce je podmíněno dokončením iniciativy týkající se poskytnutí technické a finanční pomoci na vývoj, zavedení a údržbu automatizovaného systému pro překlad a zveřejňování souhrnných oznámení v angličtině ve Vietnamu.
 5. Zadavatelé se vyzývají, aby co nejdříve v každém rozpočtovém roce zveřejnili oznámení o svých budoucích plánovaných veřejných zakázkách (dále jen „oznámení plánovaných veřejných zakázek“), jež by mělo obsahovat předmět veřejné zakázky a plánované datum zveřejnění oznámení zamýšlených veřejných zakázek.
 6. Zadavatel uvedený v oddíle B (Orgány státní správy na nižší než ústřední úrovni) nebo C (Další zahrnuté subjekty) může využívat oznámení plánovaných veřejných zakázek jako oznámení zamýšlené veřejné zakázky za předpokladu, že oznámení plánovaných veřejných zakázek obsahuje všechny informace stanovené v odstavci 2, které jsou zadavateli dostupné, a také prohlášení, že dodavatelé, kteří mají o zakázku zájem, jej mají vyjádřit zadavateli
 Článek 9.7
 Podmínky účasti
 1. Zadavatel omezí podmínky účasti v zahrnutých veřejných zakázkách na podmínky, které zajišťují, aby měl dodavatel pro realizaci dané zakázky právní a finanční kapacitu i podnikatelské a odborné schopnosti.
 2. Při stanovování podmínek účasti zadavatel:
 a)
 nesmí účast dodavatele ve veřejné zakázce podmínit dřívějším zadáním jedné nebo více zakázek zadavatelem dané smluvní strany tomuto dodavateli nebo předchozími pracovními zkušenostmi dodavatele na území dotčené smluvní strany;
 b)
 může vyžadovat odpovídající předchozí zkušenosti, pokud jsou zásadní pro splnění podmínek zakázky.
 3. Při posuzování, zda dodavatel splňuje podmínky účasti, zadavatel:
 a)
 hodnotí finanční kapacitu i podnikatelské a odborné schopnosti dodavatele na základě jeho podnikatelských aktivit jak na území smluvní strany zadavatele, tak mimo ně a
 b)
 vychází výhradně z podmínek, které předem blíže určil v oznámeních či v dokumentaci k zadávacímu řízení.
 4. Jsou-li k dispozici příslušné důkazy, může smluvní strana, včetně jejích zadavatelů, vyloučit dodavatele z těchto důvodů:
 a)
 úpadek;
 b)
 nepravdivá prohlášení;
 c)
 významné či přetrvávající nedostatky při provádění některých podstatných požadavků či povinností podle předchozí smlouvy či smluv;
 d)
 pravomocné rozhodnutí soudu v souvislosti se závažnou trestnou činností nebo se závažnými přestupky;
 e)
 důkaz vážného profesního pochybení nebo
 f)
 neplacení daní.
 Článek 9.8
 Kvalifikace dodavatelů
 1. Každá smluvní strana může vést systém registrace dodavatelů, do něhož se dodavatelé, kteří mají zájem, musí zaregistrovat a poskytnout určité informace.
 2. Každá


text:
smluvní strana zajistí, aby:
 a)
 její zadavatelé vynaložili úsilí k minimalizaci rozdílů ve svých kvalifikačních postupech a
 b)
 pokud její zadavatelé vedou systémy registrace, vynaložili úsilí k minimalizaci rozdílů ve svých systémech registrace.
 3. Smluvní strana nepřijme ani nepoužije systém registrace nebo kvalifikační postup:
 a)
 za účelem nebo s účinkem vytváření zbytečných překážek pro účast dodavatelů druhé smluvní strany na jejích veřejných zakázkách nebo
 b)
 uvedený systém registrace nebo kvalifikační postup nepoužije k tomu, aby zabránila zařazení dodavatelů druhé smluvní strany na seznam dodavatelů nebo toto zařazení pozdržela či aby dodavatelům zabránila, aby se mohli určité veřejné zakázky zúčastnit.
 4. Pokud zadavatel hodlá využít výběrové zadávací řízení:
 a)
 uvede v oznámení zamýšlené veřejné zakázky alespoň informace uvedené v čl. 9.6 (Oznamování) odst. 2 písm. a), b), f), g), j), k) a l) a vyzve dodavatele, aby předložili žádost o účast, a
 b)
 poskytne kvalifikovaným dodavatelům do zahájení běhu lhůty pro podávání nabídek přinejmenším informace uvedené v čl. 9.6 (Oznamování) odst. 2 písm. c), d), e), h) a i), které oznámí v souladu s čl. 9.12 (Lhůty) odst. 3 písm. b).
 5. Zadavatel je povinen:
 a)
 zveřejnit oznámení v dostatečném předstihu, aby mohli dodavatelé, kteří mají zájem, podat žádost o účast v zadávacím řízení, a
 b)
 umožnit všem kvalifikovaným dodavatelům podat nabídku, ledaže by zadavatel v oznámení zamýšlené veřejné zakázky stanovil jakékoli omezení, pokud jde o počet dodavatelů, jimž bude dovoleno předložit nabídku, a kritéria pro výběr tohoto omezeného počtu dodavatelů.
 6. Pokud dokumentace k zadávacímu řízení není veřejně přístupná ode dne uveřejnění oznámení podle odstavce 4, zadavatel zajistí, aby tyto dokumenty byly poskytnuty všem kvalifikovaným dodavatelům vybraným v souladu s odstavcem 5 ve stejnou dobu.
 7. Zadavatel může vést stálý seznam dodavatelů, pokud oznámení vyzývající dodavatele, kteří mají zájem, k podání žádosti o zařazení na seznam:
 a)
 je zveřejňováno každý rok, a
 b)
 je-li zveřejněno elektronickými prostředky, je nepřetržitě k dispozici
 ve vhodném médiu uvedeném v oddíle H (Zveřejňování informací o veřejných zakázkách) v přílohách 9-A (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Unii) a 9-B (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Vietnam).
 8. Oznámení uvedené v odstavci 7 zahrnuje:
 a)
 popis zboží či služeb nebo jejich kategorií, pro něž lze seznam použít;
 b)
 podmínky účasti, které musí dodavatelé splňovat, aby byli zařazeni na seznam, a způsob, jakým bude zadavatel ověřovat splnění těchto podmínek dodavatelem;
 c)
 název a adresu zadavatele a další informace nezbytné ke kontaktování zadavatele a získání všech příslušných dokumentů souvisejících se seznamem;
 d)
 dobu platnosti seznamu a způsob jeho obnovení nebo ukončení, nebo není-li uvedena doba platnosti, popis způsobu, jakým bude oznámeno, že je používání seznamu ukončeno, a
 e)
 informaci o tom, že seznam lze použít pro veřejné zakázky, na něž se vztahuje tato kapitola.
 9. V případech, kdy je platnost stálého seznamu stanovena na tři roky nebo méně, může zadavatel bez ohledu na ustanovení odstavce 7 zveřejnit oznámení podle odstavce 7 pouze jednou, a sice na začátku doby platnosti seznamu, za předpokladu, že oznámení:
 a)
 obsahuje informaci o době


text:
platnosti a že žádná další oznámení již nebudou zveřejněna, a
 b)
 je zveřejněno elektronickými prostředky a je během doby platnosti neustále dostupné.
 10. Zadavatel umožní všem dodavatelům zařazeným na stálý seznam, aby podali nabídku pro danou veřejnou zakázku.
 11. Zadavatel umožní dodavatelům požádat kdykoliv o zařazení na stálý seznam a všechny kvalifikované dodavatele na tento seznam zapíše v přiměřeně krátké době.
 12. Podá-li dodavatel, který není zařazen na stálý seznam, žádost o účast na veřejné zakázce na základě stálého seznamu a všech požadovaných dokumentů ve lhůtě stanovené v čl. 9.12 odst. 2 (Lhůty), zadavatel žádost posoudí. Zadavatel nesmí dodavatele z účasti na veřejné zakázce vyloučit z důvodu, že na posouzení žádosti nemá dostatek času, ledaže by ve výjimečných případech kvůli složitosti veřejné zakázky nebyl zadavatel schopen dokončit posouzení žádosti ve lhůtě určené k podávání nabídek.
 13. Zadavatel uvedený v oddílech B (Orgány státní správy na nižší než ústřední úrovni) nebo C (Další zahrnuté subjekty) v přílohách 9-A (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Unii) a 9-B (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Vietnam) může oznámení vyzývající dodavatele k podání žádosti o zařazení na stálý seznam použít jako oznámení zamýšlené veřejné zakázky za předpokladu, že:
 a)
 je oznámení zveřejněno v souladu s odstavcem 7 a obsahuje informace uvedené v odstavci 8 a také veškeré dostupné informace uvedené v čl. 9.6 (Oznamování) odst. 2 a prohlášení, že se jedná o oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo že další oznámení o veřejných zakázkách, na něž se vztahuje stálý seznam, obdrží pouze dodavatelé uvedení na stálém seznamu, a
 b)
 zadavatel neprodleně poskytne dodavatelům, kteří u něho projevili o danou zakázku zájem, informace, jež jim budou postačovat pro posouzení jejich zájmu o zakázku, včetně všech zbývajících požadovaných informací podle čl. 9.6 (Oznamování) odst. 2, pokud jsou takové informace dostupné.
 14. Zadavatel uvedený v oddílech B (Orgány státní správy na nižší než ústřední úrovni) nebo C (Další zahrnuté subjekty) v přílohách 9-A (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Unii) a 9-B (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Vietnam) může umožnit dodavateli, který požádal o zařazení na stálý seznam v souladu s odstavcem 11, aby podal nabídku na danou veřejnou zakázku, má-li zadavatel dostatek času přezkoumat, zda dodavatel splňuje podmínky účasti.
 15. Zadavatel neprodleně informuje všechny dodavatele, kteří podají žádost o účast na veřejné zakázce nebo o zařazení na stálý seznam, o svém rozhodnutí ohledně jejich žádostí.
 16. Pokud zadavatel zamítne dodavatelovu žádost o účast na veřejné zakázce nebo žádost o zařazení na stálý seznam, přestane dodavatele považovat za kvalifikovaného nebo jej vyškrtne ze stálého seznamu, neprodleně o této skutečnosti dotyčného dodavatele vyrozumí a na jeho žádost mu neprodleně poskytne písemné odůvodnění svého rozhodnutí.
 Článek 9.9
 Technické specifikace
 1. Zadavatel nesmí vypracovávat, přijímat ani uplatňovat žádné technické specifikace ani stanovit žádný postup pro posuzování shody za účelem nebo s účinkem vytvoření zbytečných překážek pro obchod mezi smluvními stranami.
 2. Při definování technických specifikací pořizovaného zboží nebo služeb zadavatel, je-li to vhodné:
 a)


text:
stanoví technickou specifikaci spíše ve smyslu výkonnostních a funkčních požadavků než konstrukčních nebo popisných charakteristik a
 b)
 založí technickou specifikaci na mezinárodních normách, pokud takové normy existují, v opačném případě na vnitrostátních technických předpisech, uznávaných vnitrostátních normách nebo na stavebních předpisech.
 3. Pokud se v technických specifikacích použijí konstrukční nebo popisné charakteristiky, zadavatel uvede, že bude brát v úvahu nabídky rovnocenného zboží či služeb, které prokazatelně splňují podmínky dané zakázky, a to použitím například slov „nebo rovnocenné“ v dokumentaci k zadávacímu řízení.
 4. Zadavatel nesmí v technických specifikacích uvádět požadavek nebo odkaz na určitou ochrannou známku nebo obchodní jméno, patent, autorské právo, (průmyslový) vzor nebo typ, specifický původ, výrobce nebo dodavatele, ledaže neexistuje jiný dostatečně přesný nebo srozumitelný způsob, jak požadavky veřejné zakázky popsat; v takovém případě musí zadavatel v dokumentaci k zadávacímu řízení použít slova jako „nebo rovnocenné“.
 5. Zadavatel nesmí způsobem, který by ve svém důsledku bránil hospodářské soutěži, vyhledat ani přijmout poradenství, které by mohlo být použito při vypracovávání nebo přijímání technických specifikací pro určitou zakázku, od osoby, která může mít na dotyčné zakázce obchodní zájem.
 6. Pro upřesnění je třeba uvést, že smluvní strana, včetně jejích zadavatelů, může v souladu s tímto článkem vypracovávat, přijímat či uplatňovat technické specifikace s cílem podporovat zachování přírodních zdrojů nebo ochranu životního prostředí.
 Článek 9.10
 Tržní konzultace
 1. Před zahájením veřejné zakázky mohou zadavatelé vést tržní konzultace, jejichž cílem je příprava veřejné zakázky, zejména příprava technických specifikací, pod podmínkou, že v případě, že průzkum trhu provádí dodavatel v souvislosti se zahrnutou veřejnou zakázkou se na danou zakázku použijí ustanovení této kapitoly.
 2. Za tímto účelem mohou zadavatelé vyhledat nebo přijmout poradenství od nezávislých odborníků nebo orgánů či účastníků trhu. Toto poradenství mohou využít při plánování a vedení zadávacího řízení, pokud poradenství nenarušuje hospodářskou soutěž a nevede k porušení zásady zákazu diskriminace a zásady transparentnosti.
 Článek 9.11
 Dokumentace k zadávacímu řízení
 1. Zadavatel okamžitě zpřístupní nebo na požádání poskytne dodavatelům dokumentaci k zadávacímu řízení, která obsahuje všechny informace potřebné k tomu, aby dodavatelé mohli připravit a předložit odpovídající nabídky. Tato dokumentace musí zahrnovat úplný popis (pokud již nebyl poskytnut v oznámení zamýšlené veřejné zakázky):
 a)
 veřejné zakázky, včetně povahy a množství zboží nebo služeb, jež mají být pořízeny, nebo není-li množství známo, odhadovaného množství a veškerých požadavků, jež mají být splněny, včetně veškerých technických specifikací, osvědčení posouzení shody, plánů, výkresů nebo návodů;
 b)
 podmínek účasti dodavatelů, včetně seznamu informací a dokumentů, jež musí dodavatelé předložit v souvislosti s podmínkami účasti;
 c)
 veškerých hodnoticích kritérií, jež zadavatel použije při zadávání zakázky, a není-li cena jediným kritériem, jejich relativní váhu;
 d)
 povede-li zadavatel zadávací řízení elektronickými prostředky, požadavků pro ověřování pravosti a kódování nebo jakýchkoli jiných požadavků souvisejících s podáváním informací elektronickými prostředky;
 e)
 uspořádá-li zadavatel elektronickou aukci, pravidel, podle nichž bude aukce provedena, včetně stanovení prvků nabídek v souvislosti s hodnoticími kritérii;
 f)
 pokud bude zadávací řízení veřejně zahájeno, data, času a místa zahájení, a pokud domácí právní předpisy smluvní strany stanoví, že je povolena pouze přítomnost některých osob, uvedení těchto osob;


text:
g)
 jakýchkoli jiných podmínek, včetně platebních podmínek a omezení prostředků, kterými lze nabídky podat, například v tištěné formě nebo elektronickými prostředky, a
 h)
 lhůt pro dodání zboží či poskytnutí služeb.
 2. Při stanovování dne dodání pořizovaného zboží nebo poskytnutí pořizovaných služeb vezme zadavatel v případě potřeby v úvahu takové faktory, jako je složitost veřejné zakázky, předpokládaný rozsah subdodávek nebo reálná doba nezbytná pro výrobu, vyskladnění a přepravu zboží z dodacích míst nebo nezbytná pro poskytnutí služeb.
 3. Hodnoticí kritéria uvedená v oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo dokumentaci k zadávacímu řízení mohou zahrnovat mimo jiné cenu a jiné nákladové faktory, kvalitu, technickou úroveň, vlastnosti z hlediska vlivu na životní prostředí a dodací podmínky.
 4. Zadavatel okamžitě odpoví na veškeré přiměřené žádosti zainteresovaných či zúčastněných dodavatelů o příslušné informace, pokud takové informace tyto dodavatele nezvýhodňují před ostatními.
 5. Pokud zadavatel před zadáním zakázky změní hodnoticí kritéria nebo požadavky stanovené v oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo v dokumentaci k zadávacímu řízení poskytnuté zúčastněným dodavatelům nebo pokud provede v oznámení či v dokumentaci k zadávacímu řízení úpravy nebo je vydá znovu, předá veškeré takové změny nebo upravená či znovu vydaná oznámení nebo dokumentaci k zadávacímu řízení v písemné podobě:
 a)
 všem dodavatelům, kteří se v době provedení změny, úpravy nebo nového vydání účastní řízení, pokud jsou zadavateli známi, nebo dané dokumenty jinak zveřejní nebo poskytne stejným způsobem jako u původních informací a
 b)
 ve vhodnou dobu tak, aby tito dodavatelé měli možnost příslušně upravit své prvotní nabídky a znovu je podat.
 Článek 9.12
 Lhůty
 1. Zadavatel poskytne podle svých rozumných potřeb dodavatelům dostatečnou lhůtu na získání dokumentace k zadávacímu řízení a na přípravu a podání žádosti o účast a odpovídajících nabídek a přihlédne přitom k faktorům, jako jsou:
 a)
 povaha a složitost zakázky;
 b)
 předpokládaný rozsah subdodávek a
 c)
 doba potřebná pro předání nabídky ze zahraničí i z tuzemska, pokud k předání není použito elektronických prostředků.
 Tyto lhůty, včetně jakýchkoli prodloužení, jsou stejné pro všechny zainteresované nebo zúčastněné dodavatele.
 2. Zadavatel, který použije výběrové zadávací řízení, stanoví lhůtu pro podávání žádostí o účast v zásadě ne kratší než 25 dnů ode dne uveřejnění oznámení zamýšlené veřejné zakázky. Pokud zadavatel z naléhavého a náležitě opodstatněného důvodu nemůže tuto lhůtu dodržet, lhůta může být zkrácena, ovšem nikoli na méně než deset dnů.
 3. S výjimkou případů stanovených v odstavcích 4, 5 a 7 nestanoví zadavatel lhůtu pro podávání nabídek kratší než 40 dnů ode dne, kdy:
 a)
 v případě otevřeného zadávacího řízení bylo zveřejněno oznámení zamýšlené veřejné zakázky, nebo
 b)
 v případě výběrového zadávacího řízení zadavatel dodavatelům oznámí, že budou vyzváni k podání nabídek, a to za použití stálého seznamu, či nikoli.
 4. Zadavatel může lhůtu pro podávání nabídek stanovenou v souladu s odstavcem 3 zkrátit, ovšem nikoli na méně než deset dnů, jestliže:
 a)
 nejméně 40 dnů a nejvýše dvanáct měsíců před uveřejněním oznámení zamýšlené veřejné zakázky uveřejnil oznámení plánovaných zakázek podle čl. 9.6 (Oznamování) odst. 5 a jestliže toto oznámení plánovaných zakázek obsahovalo:
 i)
 popis veřejné zakázky;
 ii)
 přibližné lhůty pro podávání nabídek nebo


text:
žádostí o účast v řízení;
 iii)
 prohlášení, že dodavatelé, kteří mají o zakázku zájem, jej mají vyjádřit zadavateli;
 iv)
 adresu, na které je možno žádat o dokumenty související se zakázkou, a
 v)
 maximum informací, které se požadují u oznámení zamýšlené veřejné zakázky podle čl. 9.6 (Oznamování) odst. 3, kolik je k dispozici;
 b)
 zadavatel u zakázek, po nichž budou následovat zakázky další, v počátečním oznámení zamýšlené veřejné zakázky uvedl, že v následných oznámeních budou stanoveny lhůty pro předkládání nabídek na základě tohoto odstavce;
 c)
 zadavatel pořizuje komerční zboží či služby nebo
 d)
 v naléhavých případech, které zadavatel řádně odůvodnil, lhůtu pro podávání nabídek v souladu s odstavcem 3 nelze dodržet.
 5. Zadavatel může lhůtu pro podávání nabídek stanovenou v souladu s odstavcem 3 zkrátit o pět dnů za kterékoli z následujících okolností:
 a)
 oznámení zamýšlené veřejné zakázky je zveřejněno elektronickými prostředky;
 b)
 veškerá dokumentace k zadávacímu řízení je elektronickými prostředky dostupná ode dne zveřejnění zamýšlené veřejné zakázky a
 c)
 zadavatel přijímá nabídky podané elektronickými prostředky.
 6. Použití odstavce 5 ve spojení s odstavcem 4 nesmí v žádném případě vést ke zkrácení lhůty pro podávání nabídek stanovené v souladu s odstavcem 3 na méně než 10 dnů ode dne, kdy bylo zveřejněno oznámení zamýšlené veřejné zakázky.
 7. Pokud zadavatel uvedený v oddíle B (Orgány státní správy na nižší než ústřední úrovni) nebo C (Další zahrnuté subjekty) v přílohách 9-A (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Unii) a 9-B (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Vietnam) vybral pro zadávací řízení všechny kvalifikované dodavatele nebo jejich omezený počet, může být lhůta pro podávání nabídek stanovena na základě vzájemné dohody mezi zadavatelem a vybranými dodavateli. Jestliže k dohodě nedojde, nesmí být lhůta kratší než deset dnů.
 Článek 9.13
 Jednání
 1. V případě zahrnutých veřejných zakázek může smluvní strana stanovit, aby její zadavatelé vedli jednání:
 a)
 pokud zadavatel v oznámení zamýšlené veřejné zakázky podle čl. 9.6 (Oznamování) odst. 2 uvedl, že má v úmyslu vést jednání, nebo
 b)
 pokud se na základě vyhodnocení jeví, že žádná nabídka není zjevně nejvýhodnější z hlediska zvláštních hodnoticích kritérií stanovených v oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo v dokumentaci k zadávacímu řízení.
 2. Zadavatel je povinen:
 a)
 zajistit, aby každé vyloučení dodavatelů, kteří se účastní jednání, bylo provedeno v souladu s hodnoticími kritérii stanovenými v oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo v dokumentaci k zadávacímu řízení, a
 b)
 po ukončení jednání poskytnout zbývajícím zúčastněným dodavatelům společnou lhůtu pro podání nových nebo přepracovaných nabídek.
 Článek 9.14
 Omezené zadávací řízení
 1. Nepoužije-li zadavatel omezené zadávací řízení pro účely zabránění hospodářské soutěži mezi dodavateli nebo způsobem, který diskriminuje dodavatele druhé smluvní strany nebo chrání domácí dodavatele, může využít omezené zadávací řízení a rozhodnout se, že nepoužije články 9.6 (Oznamování), 9.7 (Podmínky účasti), 9.8 (Kvalifikace dodavatelů), 9.10 (Tržní konzultace), 9.11 (Dokumentace k zadávacímu řízení), 9.12 (Lhůty), 9.13 (Jednání) a 9.15 (Elektronické aukce) pouze za některé z následujících okolností:
 a)
 v návaznosti na oznámení zamýšlené veřejné zakázky nebo na výzvu k podání nabídky:
 i)
 nebyly podány žádné nabídky


text:
nebo o účast nepožádal žádný dodavatel;
 ii)
 nebyly podány žádné nabídky, které by odpovídaly základním požadavkům dokumentace k zadávacímu řízení;
 iii)
 žádný dodavatel nesplnil podmínky účasti nebo
 iv)
 podané nabídky byly předem dohodnuty,
 za předpokladu, že zadavatel podstatně nezmění základní požadavky stanovené v dokumentaci k zadávacímu řízení;
 b)
 pokud zboží či služby mohou být dodány pouze určitým dodavatelem a neexistuje k nim žádná přiměřená alternativa nebo náhrada z těchto důvodů:
 i)
 požadavek se týká uměleckého díla;
 ii)
 ochrana patentů, autorského práva nebo jiných výhradních práv nebo
 iii)
 absence hospodářské soutěže z technických důvodů;
 c)
 pokud jde o dodatečné dodávky od původního dodavatele obsahující zboží a služby, které nebyly do prvotní zakázky zahrnuty, a pokud změna dodavatele tohoto dodatečného zboží či služeb:
 i)
 není možná z ekonomických nebo technických důvodů, jakými jsou požadavky na zaměnitelnost nebo interoperabilitu se stávajícím zařízením, softwarem, službami nebo instalacemi pořízenými v rámci prvotní veřejné zakázky nebo podmínky v rámci záruk poskytnutých původním dodavatelem, a
 ii)
 by zadavateli způsobila značné obtíže nebo výrazné zvýšení nákladů;
 d)
 v nezbytně nutných případech, pokud z důvodů krajní naléhavosti vyvolaných událostmi, které zadavatel nemohl předvídat, by výrobky nebo služby nemohly být opatřeny včas prostřednictvím otevřeného nebo výběrového zadávacího řízení;
 e)
 v případě zboží zakoupeného na komoditním trhu nebo na burze;
 f)
 pokud zadavatel pořizuje prototypy nebo první zboží nebo službu, které jsou vyvinuty na jeho žádost v průběhu plnění nebo pro plnění určité zakázky na výzkum, pokus, studii nebo původní vývoj; původní vývoj prototypu prvního výrobku nebo služby může zahrnovat omezenou výrobu nebo dodávku, jejímž účelem je zahrnout výsledky provozních zkoušek a prokázat, že výrobky nebo služby jsou vhodné pro výrobu či dodávku v odpovídajícím množství a přijatelné kvalitě, nezahrnuje však výrobu nebo dodávku ve velkém s cílem dosáhnout hospodářské životaschopnosti nebo pokrýt náklady na výzkum a vývoj;
 g)
 pokud se další stavební služby, které nebyly zahrnuty do původní zakázky, ale které byly jedním z cílů původní dokumentace k zadávacímu řízení, z důvodů nepředvídatelných okolností stanou nezbytnými pro dokončení stavebních služeb popsaných v dané dokumentaci;
 h)
 v případě nákupů za výjimečně výhodných podmínek, které jsou nabízeny pouze krátkodobě v souvislosti s neobvyklým prodejem, jako je likvidace, nucená správa nebo úpadek, a kdy nejde o běžné nákupy od pravidelných dodavatelů, nebo
 i)
 zakázka je zadána vítězi soutěže o návrh, pokud:
 i)
 soutěž byla uspořádána způsobem, který je v souladu se zásadami této kapitoly, zejména co se týká zveřejnění oznámení zamýšlené veřejné zakázky, a
 ii)
 soutěž je hodnocena nezávislou porotou a zakázka má být zadána vítězi.
 2. O každé zakázce zadané podle odstavce 1 vyhotoví zadavatel písemnou zprávu nebo uchová záznam. Zpráva nebo záznam obsahuje jméno zadavatele, hodnotu a druh pořizovaného zboží nebo služeb a informace o okolnostech a podmínkách popsaných v odstavci 1, které odůvodňují použití omezeného zadávacího řízení.
 Článek 9.15
 Elektronické aukce
 Pokud hodlá zadavatel zadání zahrnuté veřejné zakázky provést v elektronické aukci, poskytne každému účastníkovi před jejím zahájením:
 a)
 metodu pro automatické hodnocení, která je založena na hodnoticích kritériích stanovených v dokumentaci k zadávacímu řízení a která bude při aukci


text:
použita pro automatické řazení a přeřazování a
 b)
 jakékoli jiné relevantní informace k průběhu aukce.
 Článek 9.16
 Nakládání s nabídkami a zadávání zakázek
 1. Zadavatel všechny nabídky přijímá, otevírá a nakládá s nimi podle postupů, které zaručí spravedlnost a nestrannost zadávacího řízení, jakož i zachování důvěrnosti nabídek.
 2. Jestliže zadavatel v době od zahájení zadávacího řízení do zadání zakázky umožní některému dodavateli opravit nechtěné chyby formálního rázu, poskytne stejnou možnost všem zúčastněným dodavatelům.
 3. Nabídka, která má být hodnocena z hlediska možnosti zadání zakázky, musí mít písemnou podobu a musí v době otevření odpovídat nezbytným požadavkům stanoveným v oznámeních a v dokumentaci k zadávacímu řízení a musí být podána dodavatelem, který splňuje podmínky účasti.
 4. S výjimkou případů, kdy zadavatel rozhodne, že zadání zakázky není ve veřejném zájmu, zadá zakázku tomu dodavateli, o kterém rozhodl, že je schopen splnit podmínky zakázky, a který výlučně na základě hodnoticích kritérií stanovených v oznámeních a v dokumentaci k zadávacímu řízení podal:
 a)
 nejvýhodnější nabídku, nebo
 b)
 je-li jediným kritériem cena, nabídku cenově nejnižší.
 5. Pokud zadavatel obdrží nabídku s cenou, která je ve srovnání s cenami ostatních podaných nabídek mimořádně nízká, může u dodavatele ověřit, zda splňuje podmínky účasti a zda je schopen splnit podmínky zakázky.
 6. Zadavatel nevyužívá opce, neruší zahrnuté veřejné zakázky ani neupravuje zadanou zakázku způsobem, který by znamenal obcházení povinností vyplývajících z této kapitoly.
 Článek 9.17
 Informace po zadání zakázky
 1. Zadavatel neprodleně seznámí dodavatele, kteří podali nabídku nebo žádost o účast, se svým rozhodnutím o zadání zakázky a na žádost některého dodavatele tak učiní písemně.
 2. S výhradou čl. 9.18 (Zveřejňování informací) odst. 2 a 3 poskytne zadavatel neúspěšným dodavatelům na jejich žádost zdůvodnění, proč jejich nabídku nevybral, a dodavatelům, kteří splňují podmínky účasti a jejichž nabídky splňují technické specifikace, sdělí relativní přednosti, které měla nabídka vítězného dodavatele.
 3. Do 30 dnů po zadání zakázky, na kterou se vztahuje tato kapitola, zadavatel zveřejní tištěné nebo elektronické oznámení prostřednictvím vhodného tištěného nebo elektronického média uvedeného v oddíle H (Zveřejňování informací o veřejných zakázkách) v přílohách 9-A (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Unii) a 9-B (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Vietnam). Uveřejní-li zadavatel oznámení pouze v elektronickém médiu, musí informace zůstat snadno dostupné po přiměřenou dobu. Oznámení obsahuje přinejmenším tyto informace:
 a)
 popis pořizovaného zboží či služeb;
 b)
 název a adresu zadavatele;
 c)
 název a adresu vítězného dodavatele;
 d)
 hodnotu vítězné nabídky nebo nejvyšší a nejnižší nabídky, která byla při zadání zakázky vzata v úvahu;
 e)
 datum zadání a
 f)
 použitý druh zadávacího řízení a v případě použití omezeného zadávacího řízení podle článku 9.14 (Omezené zadávací řízení) popis okolností odůvodňujících použití tohoto postupu.
 4. Každý zadavatel uchovává:
 a)
 dokumentaci, záznamy a zprávy týkající se zadávacích řízení a zadaných zakázek v případě zahrnutých veřejných zakázek, včetně záznamů a zpráv požadovaných podle článku 9.14 (Omezené zadávací řízení), nejméně po dobu tří let ode dne zadání zakázky a
 b)
 údaje, které zajišťují náležitou zpětnou dohledatelnost zadávání zahrnutých veřejných zakázek elektronickými prostředky.
 5. Smluvní


text:
strany se snaží vzájemně si poskytovat dostupné statistické údaje ohledně zadávání veřejných zakázek, na které se vztahuje tato kapitola.
 Článek 9.18
 Zveřejňování informací
 1. Každá smluvní strana poskytne na žádost druhé smluvní strany neprodleně jakékoli informace potřebné ke zjištění, zda bylo zadávací řízení provedeno spravedlivě, nestranně a v souladu s touto kapitolou, včetně případných informací o vlastnostech a relativních výhodách vítězné nabídky. Druhá smluvní strana je nezveřejní žádnému dodavateli bez konzultace se smluvní stranou, která dané informace poskytla, a bez jejího souhlasu.
 2. Bez ohledu na jakákoli jiná ustanovení této kapitoly neposkytnou smluvní strany, včetně jejích zadavatelů, žádnému dodavateli informace, jež by mohly poškodit oprávněné obchodní zájmy jiného dodavatele nebo ohrozit spravedlivou hospodářskou soutěž mezi dodavateli.
 3. Žádná ustanovení této kapitoly nelze vykládat tak, že by smluvní strany, včetně jejich zadavatelů, orgánů a přezkumných subjektů, byly povinny zpřístupňovat důvěrné informace, pokud by takové zpřístupnění:
 a)
 bránilo prosazování práva;
 b)
 mohlo poškodit spravedlivou hospodářskou soutěž mezi dodavateli;
 c)
 poškodilo oprávněné obchodní zájmy konkrétních osob, včetně ochrany duševního vlastnictví, nebo
 d)
 bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem.
 Článek 9.19
 Vnitřní přezkumná řízení
 1. Každá smluvní strana zachová, zřídí nebo určí nejméně jeden nestranný správní či soudní orgán, který je nezávislý na zadavatelích a který bude nediskriminačně, včas, transparentně a účinně přezkoumávat stížnosti podané dodavatelem týkající se:
 a)
 porušení ustanovení této kapitoly nebo
 b)
 nedodržení opatření, kterými smluvní strana tuto kapitolu provádí, zadavatelem, pokud dodavatel nemá podle domácího práva smluvní strany právo přímo napadnout porušení této kapitoly,
 jestliže k němu došlo v souvislosti se zahrnutou veřejnou zakázkou, na které daný dodavatel má nebo měl zájem. Procesní pravidla pro veškeré stížnosti musí mít písemnou podobu a být obecně dostupná.
 2. V případě stížnosti dodavatele vznesené v souvislosti se zahrnutou veřejnou zakázkou, na které daný dodavatel má nebo měl zájem, že došlo k porušení ustanovení nebo k nedodržení opatření, jak je uvedeno v odstavci 1, smluvní strana zadavatele, který provádí zadávací řízení, vyzve v případě potřeby zadavatele a dodavatele, aby se snažili vyřešit stížnost prostřednictvím konzultací. Zadavatel takovou stížnost včas a nestranně zváží, a to způsobem, který nepoškodí dodavatelovu účast v probíhajícím nebo budoucím zadávacím řízení ani jeho právo domáhat se nápravy ve správním nebo soudním přezkumném řízení. Každá smluvní strana nebo její zadavatelé zajistí, aby byly informace o těchto mechanismech stížností všeobecně dostupné.
 3. Každému dodavateli se na vypracování a podání stížnosti poskytne dostatek času, v každém případě nejméně deset dnů od doby, kdy se dodavatel o důvodech pro stížnost dozvěděl nebo se rozumně dozvědět mohl.
 4. Pokud stížnost prvotně přezkoumává jiný subjekt než orgán uvedený v odstavci 1, zajistí smluvní strana dodavateli možnost odvolat se proti prvotnímu rozhodnutí k nestrannému správnímu nebo soudnímu orgánu, který je nezávislý na zadavateli, jehož zadávací řízení je předmětem stížnosti.
 5. Každá smluvní strana zajistí, aby rozhodnutí orgánu, který provádí přezkum a který není soudem, podléhala soudnímu přezkumu, nebo aby měl tento orgán postupy, které zajistí, aby:
 a)
 zadavatel odpověděl na stížnost písemně a zpřístupnil orgánu, který provádí přezkum, veškerou relevantní dokumentaci;
 b)
 účastníci řízení (dále jen


text:
„účastníci“) měli právo být slyšeni předtím, než orgán, který stížnost posuzuje, vynese rozhodnutí;
 c)
 účastníci měli právo na zastoupení a doprovod;
 d)
 účastníci měli přístup na všechna řízení a
 e)
 orgán, který provádí přezkum, vydával svá rozhodnutí týkající se stížnosti dodavatele včas, písemně a s vysvětlením důvodů pro každé rozhodnutí.
 6. Každá smluvní strana přijme nebo zachová postupy pro:
 a)
 rychlá předběžná opatření, která zajistí, aby dodavatel do doby, než bude stížnost vyřešena, nepřišel o možnost účastnit se zadávacího řízení. Tato předběžná opatření mohou vést k pozastavení zadávacího řízení. Postupy mohou zajistit, že při rozhodování, zda by se taková opatření měla uplatnit, mohou být zohledněny hlavní nepříznivé důsledky pro dotčené zájmy, včetně veřejného zájmu. Neuplatnění opatření musí být písemně řádně odůvodněno a
 b)
 nápravná opatření nebo náhradu utrpěné ztráty nebo škody, pokud orgán, který provádí přezkum, rozhodl, že došlo k porušení nebo nedodržení, jak je uvedeno v odstavci 1. Náhrada utrpěné škody se může omezovat buď na odůvodněné náklady spojené s přípravou nabídky, nebo na náklady související se stížností, nebo na obojí.
 Článek 9.20
 Změny a opravy rozsahu působnosti
 1. Smluvní strana písemně oznámí druhé smluvní straně jakékoli navrhované změny nebo opravy rozsahu působnosti (dále jen „změna“).
 2. V případě jakéhokoli návrhu na vyloučení subjektu z rozsahu působnosti při výkonu svých práv z důvodu faktické ztráty kontroly či vlivu vlády nad subjektem zahrne smluvní strana navrhující takovou změnu (dále jen „smluvní strana provádějící změnu“) do oznámení důkaz, že vláda nad subjektem fakticky ztratila kontrolu nebo na něj přestala mít vliv.
 3. Má se za to, že vláda nad subjektem fakticky ztratila kontrolu nebo na něj přestala mít vliv, když smluvní strana provádějící změnu, v případě Unie včetně jejích ústředních orgány státní správy a jejích orgánů státní správy na nižší než ústřední úrovni a v případě Vietnamu jeho ústředních orgánů státní správy a orgánů státní správy na nižší než ústřední úrovni:
 a)
 přímo ani nepřímo nevlastní více než 50 % upsaného kapitálu subjektu nebo hlasů spojených s akciemi vydanými subjektem a
 b)
 nemůže přímo ani nepřímo jmenovat více než polovinu členů správní rady subjektu nebo rovnocenného orgánu.
 4. V případě jakékoli jiné navrhované změny uvede smluvní strana provádějící změnu v oznámení informace o pravděpodobných důsledcích změny na vzájemně dohodnutý rozsah působnosti stanovený v této dohodě. Navrhuje-li smluvní strana provádějící změnu opravy čistě formální povahy a drobné změny rozsahu působnosti, jež nemají vliv na zahrnuté veřejné zakázky, oznámí tyto změny nejméně jednou za dva roky.
 Za opravy čistě formální povahy a drobné změny rozsahu působnosti smluvní strany se považují změny navrhované v těchto případech:
 a)
 změna názvu zadavatele;
 b)
 spojení jednoho či více zadavatelů uvedených v příloze 9-A (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Unii) nebo 9-B (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Vietnam) nebo
 c)
 rozdělení zadavatele uvedeného v příloze 9-A (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Unii) nebo 9-B (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Vietnam) na dva či více subjektů, které jsou všechny


text:
přidány na seznam subjektů uvedený v témže oddíle přílohy.
 5. Smluvní strana provádějící změnu může v případě změny rozsahu působnosti ve svém oznámení uvést, že nabízí vyrovnávací úpravy, jsou-li nezbytné pro zachování rozsahu působnosti na úrovni, která je srovnatelná se stavem před změnou. Smluvní strana provádějící změnu nemá povinnost poskytnout vyrovnávací úpravy druhé smluvní straně, pokud se navrhovaná změna týká:
 a)
 zadavatele, nad nímž smluvní strana fakticky ztratila kontrolu nebo na něj přestala mít vliv, pokud jde o zahrnuté veřejné zakázky daného subjektu nebo
 b)
 opravy čistě formální povahy a drobné změny v příloze 9-A (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Unii) nebo 9-B (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Vietnam).
 Bez ohledu na písmeno a) platí, že pokud by skutečnost, že smluvní strana provádějící změnu odstraní ze svého rozsahu působnosti značný počet zadavatelů na základě toho, že tyto subjekty již nejsou pod kontrolou či vlivem vlády v souladu s kritérii stanovenými v odstavci 3, vedla k výrazné nerovnováze rozsahu působnosti, na kterém se smluvní strany dohodly, souhlasí smluvní strana provádějící změnu s tím, aby byly s druhou smluvní stranou zahájeny konzultace, jejichž cílem je projednat způsob nápravy dané nerovnováhy.
 6. Druhá smluvní strana oznámí smluvní straně provádějící změnu jakoukoli námitku proti navrhované opravě do 45 dnů od oznámení.
 7. Oznámí-li druhá smluvní strana námitku, snaží se obě smluvní strany záležitost vyřešit prostřednictvím konzultací. Během těchto konzultací může namítající smluvní strana požadovat další informace objasňující navrhovanou změnu, například jaké povahy je kontrola nebo vliv vlády.
 8. Pokud se konzultacemi podle odstavce 7 záležitost nevyřeší, mohou smluvní strany použít mechanismus řešení sporů uvedený v kapitole 15 (Řešení sporů).
 9. Navrhovaná změna vstoupí v platnost, pouze pokud:
 a)
 druhá smluvní strana nepředložila smluvní straně provádějící změnu písemnou námitku k navrhované změně do 45 dnů ode dne oznámení navrhovaných změn;
 b)
 smluvní strany dosáhnou dohody nebo
 c)
 rozhodčí tribunál vydá závěrečnou zprávu v souladu s článkem 15.11 (Závěrečná zpráva), podle které mají smluvní strany navrhovanou změnu provést.
 Článek 9.21
 Spolupráce
 1. Smluvní strany uznávají, že je v jejich společném zájmu spolupracovat na podpoře mezinárodní liberalizace trhů s veřejnými zakázkami, aby své systémy veřejných zakázek lépe pochopily a zlepšily přístup na své trhy.
 2. Aniž je dotčen článek 9.6 (Oznamování) odst. 4, usilují smluvní strany o spolupráci v těchto záležitostech:
 a)
 výměna zkušeností a informací, jako jsou právní rámce a osvědčené postupy;
 b)
 vývoj a větší využívání elektronických prostředků v systémech veřejných zakázek;
 c)
 budování kapacit vládních úředníků v oblasti zadávání veřejných zakázek a
 d)
 posilování institucí ke splnění ustanovení této kapitoly.
 Článek 9.22
 Budoucí jednání
 1. Jakmile Vietnam plně zavede systém elektronického zadávání zakázek, přezkoumají smluvní strany ustanovení článku 9.15 (Elektronické aukce), aby zohlednily případné technologické změny, a zejména uvážily další aspekty, jako je matematický vzorec používaný při metodě automatického hodnocení a případné oznamování výsledků prvotního hodnocení účastníkům aukce.
 2. Smluvní strany povedou další jednání o délce doby uchování údajů při zadávání veřejných zakázek elektronickými prostředky, jakmile bude vietnamský systém elektronického zadávání veřejných zakázek funkční.


text:
3. Smluvní strany povedou další jednání o zahrnutí dalších orgánů státní správy na nižší než ústřední úrovni do rozsahu působnosti nejpozději do 15 let po dni vstupu této dohody v platnost.
 Článek 9.23
 Výbor pro investice, obchod službami, elektronický obchod a veřejné zakázky
 Výbor pro investice, obchod službami, elektronický obchod a veřejné zakázky zřízený článkem 17.2 (Specializované výbory) odpovídá za provádění této kapitoly. Může zejména:
 a)
 projednávat výměnu statistických údajů v souladu s čl. 9.17 (Informace po zadání zakázky) odst. 5;
 b)
 přezkoumávat nevyřízená oznámení o změnách rozsahu působnosti a schvalovat revidovaný seznam zadavatelů v oddílech A (Ústřední orgány státní správy) až C (Další zahrnuté subjekty) v přílohách 9-A (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Unii) a 9-B (Oblast působnosti v případě zadávání veřejných zakázek, pokud jde o Vietnam);
 c)
 schvalovat vyrovnávací úpravy plynoucí ze změn rozsahu působnosti;
 d)
 posuzovat otázky týkající se veřejných zakázek, které mu předloží kterákoli smluvní strana, a
 e)
 diskutovat o jakýchkoli jiných záležitostech souvisejících s prováděním této kapitoly.
 KAPITOLA 10
 Politika hospodářské soutěže
 Oddíl A
 Jednání narušující hospodářskou soutěž
 Článek 10.1
 Zásady
 Smluvní strany uznávají význam nerušené hospodářské soutěže ve svých obchodních a investičních vztazích. Uznávají, že jednání narušující hospodářskou soutěž může narušit řádné fungování trhů a ohrozit přínosy liberalizace obchodu.
 Článek 10.2
 Právní rámec
 1. Každá smluvní strana přijme nebo zachová komplexní právní předpisy týkající se hospodářské soutěže, které zakazují jednání narušující hospodářskou soutěž, s cílem podporovat ekonomickou efektivitu a blaho spotřebitelů, a učiní vůči takovému jednání vhodná opatření.
 2. Právem hospodářské soutěže se na území smluvní strany účinně upravují tyto záležitosti:
 a)
 dohody mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání podniků ve vzájemné shodě, jejichž cílem nebo výsledkem je vyloučení, omezení nebo narušení hospodářské soutěže;
 b)
 zneužívání dominantního postavení jedním nebo více podniky a spojení podniků, jež by významně bránila účinné hospodářské soutěži.
 Článek 10.3
 Provádění
 1. Každá smluvní strana si zachová autonomii při rozvoji a prosazování svého práva hospodářské soutěže.
 2. Každá smluvní strana si zachová orgány odpovědné za plné uplatňování a účinné prosazování práva hospodářské soutěže a zajistí, aby byly náležitě vybaveny a měly pravomoci nezbytné pro plnění svých povinností.
 3. Právo hospodářské soutěže uvedené v článku 10.2 (Právní rámec) se vztahuje na všechny soukromé i veřejné podniky.
 4. Každá smluvní strana uplatňuje své právo hospodářské soutěže transparentně a nediskriminačně, mimo jiné vůči soukromým a veřejným podnikům, přičemž dodržuje zásady procesní spravedlnosti a právo dotčených podniků na obhajobu.
 5. Uplatnění práva hospodářské soutěže by nemělo právně ani fakticky bránit plnění zvláštních úkolů ve veřejném zájmu, jež byly dotčeným podnikům svěřeny. Výjimky z práva hospodářské soutěže určité smluvní strany se omezují na úkoly ve veřejném zájmu, které jsou přiměřené sledovanému cíli veřejné politiky a jsou transparentní.
 Oddíl B
 Subvence
 Článek 10.4
 Zásady
 1. Smluvní strany se dohodly, že smluvní strana může poskytnout subvence, jsou-li nezbytné k dosažení cíle veřejné politiky. Smluvní strany uznávají, že některé subvence mohou narušit řádné fungování trhů a ohrozit přínosy liberalizace obchodu. V zásadě by smluvní strana neměla poskytovat subvence podnikům dodávajícím zboží nebo


text:
poskytujícím služby, pokud mají nebo by mohly mít nepříznivý vliv na hospodářskou soutěž nebo obchod.
 2. Orientační seznam cílů veřejné politiky, k jejichž dosažení může smluvní strana poskytnout subvence za podmínek stanovených v tomto oddíle, zahrnuje:
 a)
 nápravu škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi;
 b)
 podporu hospodářského rozvoje oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností;
 c)
 nápravu závažných narušení hospodářství některé smluvní strany;
 d)
 zjednodušení rozvoje některých hospodářských činností nebo některých hospodářských oblastí, mimo jiné subvence na jasně definované účely výzkumu, vývoje a inovací, subvence na odbornou přípravu nebo tvorbu pracovních míst, subvence pro účely ochrany životního prostředí a subvence pro malé a střední podniky, jak jsou definovány v právních předpisech jednotlivých smluvních stran, a
 e)
 podporu kultury a zachování kulturního dědictví.
 3. Každá smluvní strana zajistí, aby podniky využívaly specifické subvence poskytnuté smluvní stranou pouze pro plnění cíle politiky, pro který byly specifické subvence poskytnuty (42).
 Článek 10.5
 Definice a oblast působnosti
 1. Pro účely tohoto oddílu se „subvencí“ rozumí opatření, které splňuje podmínky stanovené v článku 1.1 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, bez ohledu na to, zda je subvence poskytnuta podniku vyrábějícímu zboží nebo poskytujícímu služby (43).
 2. Tento oddíl se vztahuje pouze na subvence, které jsou specifické v souladu s článkem 2 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Subvence poskytované jednotlivým spotřebitelům ani obecná opatření, včetně subvencí nebo opatření zaměřených na dosažení cílů sociální politiky, se nepovažují za specifické.
 3. Tento oddíl se vztahuje na specifické subvence poskytované všem podnikům, včetně veřejných a soukromých.
 4. Použití tohoto oddílu by nemělo právně ani fakticky bránit plnění zvláštních úkolů ve veřejném zájmu, včetně závazků veřejné služby, jež byly dotčeným podnikům svěřeny. Výjimky by se měly omezovat na úkoly ve veřejném zájmu, které jsou přiměřené cílům veřejné politiky daných podniků a jsou transparentní.
 5. Tento oddíl se nevztahuje na činnosti jiné než hospodářské povahy:
 6. Ustanovení čl. 10.9 (Specifické subvence podléhající podmínkám) odst. 1 se nepoužije na subvence v odvětví rybolovu a v odvětví obchodu se zbožím, na které se vztahuje příloha 1 Dohody o zemědělství.
 7. Tento oddíl se použije pouze na specifické subvence, jejichž výše na příjemce po dobu tří po sobě jdoucích let přesahuje 300 000 zvláštních práv čerpání (44).
 8. V případě subvencí podnikům poskytujícím služby se články 10.7 (Transparentnost) a 10.9 (Specifické subvence podléhající podmínkám) vztahují pouze na tato odvětví: telekomunikace, bankovnictví, pojišťovnictví, doprava včetně námořní dopravy, energetika, počítačové služby, architektonické a inženýrské služby, stavebnictví a služby v oblasti životního prostředí, s ohledem na výhrady uvedené v kapitole 8 (Liberalizace investic, obchod službami a elektronický obchod).
 9. Tento oddíl se nevztahuje na odvětví nebo pododvětví, která smluvní strany nezahrnuly do kapitoly 8 (Liberalizace investic, obchod službami a elektronický obchod).
 10. Článek 10.9 (Specifické subvence podléhající podmínkám) se nevztahuje na subvence formálně sjednané nebo poskytnuté před vstupem této dohody v platnost nebo během pěti let po jejím vstupu v platnost.
 Článek 10.6
 Vztah k WTO
 Použitím tohoto oddílu nejsou dotčena práva a povinnosti jednotlivých smluvních stran podle článku VI GATT 1994,


text:
Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a Dohody o zemědělství.
 Článek 10.7
 Transparentnost
 1. Každá smluvní strana zajistí v oblasti specifických subvencí transparentnost. Za tímto účelem oznámí každá smluvní strana druhé smluvní straně každé čtyři roky právní základ, formu, částku nebo rozpočet, a pokud je to možné, příjemce specifické subvence (45).
 2. Oznamovací povinnost uvedená v odstavci 1 se považuje za splněnou, zpřístupní-li smluvní strana příslušné informace na veřejně přístupné internetové stránce od 31. prosince kalendářního roku následujícího po roce, kdy byla subvence poskytnuta. První oznámení se zpřístupní nejpozději čtyři roky po dni vstupu této dohody v platnost.
 Článek 10.8
 Konzultace
 1. Pokud se jedna smluvní strana domnívá, že specifická subvence poskytnutá druhou smluvní stranou, na kterou se nevztahuje článek 10.9 (Specifické subvence podléhající podmínkám), negativně ovlivňuje nebo může negativně ovlivnit její obchodní nebo investiční zájmy, může tato smluvní strana písemně sdělit své obavy druhé smluvní straně a požádat ji v této záležitosti o konzultace. Dožádaná smluvní strana tuto žádost s porozuměním posoudí. Při konzultacích by se především mělo zjišťovat, zda:
 a)
 byla specifická subvence poskytnuta pouze k dosažení cíle veřejné politiky;
 b)
 je výše dotčené subvence omezena na minimální částku nutnou k dosažení tohoto cíle;
 c)
 subvence vytváří pobídku a
 d)
 je negativní vliv na obchod a investice žádající smluvní strany omezený.
 2. Za účelem usnadnění konzultací poskytne dožádaná smluvní strana informace o specifické subvenci do 90 dnů ode dne obdržení žádosti. Pokud žádající smluvní strana poté, co obdrží informace o dotčené subvenci, shledá, že subvence, jíž se týkají konzultace, negativně ovlivňuje nebo může negativně ovlivnit nepřiměřeným způsobem její obchodní nebo investiční zájmy, vynaloží dožádaná smluvní strana veškeré úsilí, aby odstranila nebo minimalizovala negativní účinky způsobené dotčenou subvencí.
 Článek 10.9
 Specifické subvence podléhající podmínkám
 1. Smluvní strany uplatňují podmínky u těchto specifických subvencí:
 a)
 právní úprava, podle které jsou vláda nebo jakýkoli veřejný subjekt odpovědné za pokrytí dluhů nebo závazků určitých podniků, je povolena za předpokladu, že je pokrytí těchto dluhů a závazků omezené, pokud jde o výši těchto dluhů a závazků nebo o trvání této odpovědnosti, a
 b)
 podpora insolventním nebo nezdravým podnikům v různých formách, jako jsou půjčky a záruky, příspěvky vyplacené v hotovosti, kapitálové vklady, poskytnutí majetku pod tržní cenou a osvobození od daní, s trváním delším než jeden rok je povolena za předpokladu, že byl vypracován důvěryhodný restrukturalizační plán, který se zakládá na realistických předpokladech, s cílem zajistit v přiměřené lhůtě návrat podniku k dlouhodobé životaschopnosti, přičemž podnik přispívá na náklady spojené s restrukturalizací (46).
 2. Odstavec 1 se nepoužije u specifických subvencí, u kterých smluvní strana poskytující subvenci na písemnou žádost druhé smluvní strany prokázala, že dotčená subvence neovlivňuje ani nemůže ovlivnit obchod nebo investice druhé smluvní strany.
 3. Odstavec 1 se nepoužije u specifických subvencí, které jsou poskytnuty s cílem napravit vážnou poruchu v hospodářství smluvní strany. Porucha v hospodářství smluvní strany se považuje za vážnou, je-li výjimečná, dočasná a významná a má-li vliv na členské státy nebo celé hospodářství smluvní strany spíše než na konkrétní region nebo hospodářské odvětví.
 Článek 10.10
 Přezkum


text:
Smluvní strany přezkoumají tento oddíl nejpozději do pěti let po vstupu této dohody v platnost a poté jej přezkoumávají v pravidelných odstupech. Smluvní strany si poskytují vzájemné konzultace ohledně potřeby změnit tento oddíl s ohledem na získané zkušenosti a na vývoj příslušných pravidel WTO. Smluvní strany zejména přezkoumají zahrnutí dalších odvětví služeb do působnosti tohoto oddílu v článku 10.5 (Definice a oblast působnosti).
 Oddíl C
 Definice a společné zásady
 Článek 10.11
 Definice
 Pro účely této kapitoly se rozumí:
 a)
 „cílem veřejné politiky“ obecný cíl, který má přinést výsledky veřejnosti, a
 b)
 „úkoly ve veřejném zájmu“ specifické činnosti, jež přinášejí výsledky veřejnosti a jež by na trhu nebyly bez veřejného zásahu vykonávány nebo by byly vykonávány za odlišných podmínek přístupnosti, kvality, bezpečnosti, dostupnosti nebo rovného zacházení.
 Článek 10.12
 Důvěrnost
 1. Při výměně informací podle této kapitoly vezmou smluvní strany v úvahu omezení vyplývající z jejich právních předpisů týkajících se služebního a obchodního tajemství a zajistí ochranu obchodního tajemství a jiných důvěrných informací.
 2. Přijímající smluvní strana nakládá s veškerými informacemi sdělenými podle této dohody jako s důvěrnými, pokud druhá smluvní strana nepovolila zpřístupnění těchto informací nebo je nezpřístupnila veřejnosti.
 Článek 10.13
 Řešení sporů
 V otázkách spadajících do působnosti oddílu A (Jednání narušující hospodářskou soutěž) této kapitoly a článku 10.8 (Konzultace) smluvní strany nepoužijí postup řešení sporů podle této dohody.
 Článek 10.14
 Spolupráce
 S cílem splnit cíle této kapitoly a posílit účinné prosazování pravidel hospodářské soutěže smluvní strany uznávají, že je v jejich společném zájmu posilovat spolupráci v oblasti rozvoje politiky hospodářské soutěže, včetně kontroly subvencí, s výhradou dostupnosti financování v rámci nástrojů a programů spolupráce smluvních stran.
 KAPITOLA 11
 Státní podniky, podniky, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, a určené monopoly
 Článek 11.1
 Definice
 Pro účely této kapitoly:
 a)
 „obchodními činnostmi“ se rozumí činnosti, jejichž výsledkem je výroba zboží nebo poskytování služeb, které budou prodávány na relevantním trhu v množství a za ceny stanovené podnikem, a jež jsou vykonávány za účelem vytváření zisku (47);
 b)
 „obchodními úvahami“ se rozumí cena, kvalita, dostupnost, prodejnost, doprava a jiné podmínky nákupu či prodeje, nebo jiné faktory, které by se obvykle braly v úvahu při obchodních rozhodnutích podniku fungujícího podle zásad tržního hospodářství v příslušném obchodním nebo průmyslovém odvětví;
 c)
 „určit“ znamená zřídit nebo povolit monopol nebo rozšířit oblast působnosti monopolu na další zboží či službu;
 d)
 „určeným monopolem“ se rozumí subjekt, včetně skupiny subjektů nebo vládní agentury, a včetně jeho dceřiných společností, který je na relevantním trhu na území smluvní strany určen za jediného dodavatele nebo obstaravatele zboží nebo služeb; nezahrnuje však subjekt, jemuž bylo přiznáno výlučné právo duševního vlastnictví pouze na základě tohoto přiznání;
 e)
 „podnikem, kterému byla přiznána zvláštní práva či výsady,“ se rozumí každý podnik, včetně všech dceřiných společností, veřejný nebo soukromý, kterému smluvní strana právně nebo fakticky přiznala zvláštní práva či výsady;
 f)
 „zvláštními právy či výsadami“ se rozumí práva či výsady přiznané smluvní stranou omezenému počtu podniků nebo jejich dceřiným podnikům, v dané zeměpisné oblasti nebo na daném výrobkovém trhu, které ve svém důsledku podstatně omezují schopnost jiného


text:
podniku vykonávat svou činnost v téže zeměpisné oblasti nebo na výrobkovém trhu za stejných podmínek; udělení licence nebo povolení omezenému počtu podniků za účelem alokace vzácných zdrojů pomocí objektivních, úměrných a nediskriminačních kritérií není samo o sobě zvláštním právem ani výsadou; a
 g)
 „státním podnikem“ se rozumí podnik, včetně dceřiných společností, v němž smluvní strana přímo nebo nepřímo:
 i)
 vlastní více než 50 % upsaného kapitálu podniku nebo ovládá více než 50 % hlasů spojených s akciemi vydanými podnikem;
 ii)
 může jmenovat více než polovinu členů správní rady podniku nebo rovnocenného orgánu nebo
 iii)
 může ovlivňovat strategická rozhodnutí podniku.
 Článek 11.2
 Oblast působnosti
 1. Smluvní strany potvrzují svá práva a povinnosti podle čl. XVII odst. 1 až 3 GATT 1994 a Ujednání o výkladu článku XVII Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994, jakož i podle čl. VIII odst. 1, 2 a 5 GATS, které jsou obdobně tímto začleněny do této dohody a jsou její součástí.
 2. Tato kapitola se vztahuje na všechny státní podniky, podniky, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, a určené monopoly, které se zabývají obchodními činnostmi. Pokud se podnik zabývá obchodními i neobchodními (48) činnostmi, vztahuje se tato kapitola pouze na jeho obchodní činnosti.
 3. Tato kapitola se nevztahuje na státní podniky, podniky, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, a určené monopoly, vůči kterým smluvní strana dočasně přijala opatření v reakci na mimořádnou vnitrostátní nebo celosvětovou hospodářskou situaci.
 4. Tato kapitola se nevztahuje na státní podniky, podniky, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, nebo určené monopoly, pokud roční příjmy z obchodních činností dotčeného podniku či monopolu byly v některém z předchozích tří po sobě následujících let nižší než 200 milionů zvláštních práv čerpání (49). Tento limit se použije pro státní podniky, podniky, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, a určené monopoly na nižší než ústřední úrovni po uplynutí pěti let ode dne vstupu této dohody v platnost.
 5. Tato kapitola se nevztahuje na zahrnuté veřejné zakázky smluvní strany nebo jejích zadavatelů ve smyslu článku 9.2 (Oblast působnosti a rozsah).
 6. Tato kapitola se nevztahuje na státní podniky, podniky, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, a určené monopoly vlastněné nebo ovládané veřejnou mocí smluvní strany odpovědnou za národní obranu, veřejný pořádek nebo veřejnou bezpečnost, s výjimkou případů, kdy se zabývají výhradně obchodními činnostmi, které nesouvisí s národní obranou, veřejným pořádkem nebo veřejnou bezpečností.
 7. Tato kapitola se nevztahuje na služby, které státní podniky, podniky, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, a určené monopoly poskytují při výkonu veřejné moci (50).
 8. Tato kapitola se nevztahuje na opatření ani činnosti uvedené v příloze 11 (Zvláštní pravidla pro Vietnam týkající se státních podniků, podniků, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, a určených monopolů).
 Článek 11.3
 Obecná ustanovení
 1. Touto kapitolou nejsou dotčeny právní předpisy smluvní strany, které upravují její systémy státního vlastnictví.
 2. Aniž jsou dotčena práva a povinnosti smluvních stran podle této kapitoly, žádné ustanovení této kapitoly nebrání smluvní straně, aby zřizovala nebo zachovala státní podniky, přiznávala podnikům zvláštní práva


text:
či výsady nebo určovala či zachovala monopoly.
 3. Smluvní strana nesmí od státních podniků, podniků, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, a určených monopolů vyžadovat, aby jednaly způsobem, který by byl v rozporu s touto kapitolou, ani je k takovému jednání vybízet.
 Článek 11.4
 Zákaz diskriminace a obchodní úvahy
 1. Každá smluvní strana zajistí, aby její státní podniky, podniky, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, a určené monopoly při provozování obchodních činností:
 a)
 při nákupu nebo prodeji zboží nebo služeb jednaly v souladu s obchodními úvahami, s výjimkou plnění podmínek jejich poslání veřejné služby, které nejsou v rozporu s odst. 1 písm. b);
 b)
 při nákupu zboží nebo služeb:
 i)
 zboží dodávanému nebo službě poskytované podnikem druhé smluvní strany poskytovaly zacházení, které není méně příznivé než zacházení, jaké poskytují obdobnému zboží dodávanému nebo obdobné službě poskytované vlastními podniky, a
 ii)
 zboží dodávanému nebo službě poskytované na území smluvní strany podnikem investorů druhé smluvní strany poskytovaly zacházení, které není méně příznivé než zacházení, jaké poskytují obdobnému zboží dodávanému nebo obdobné službě poskytované podniky investorů druhé smluvní strany na příslušném trhu na území smluvní strany;
 c)
 při prodeji zboží nebo služeb:
 i)
 poskytly podniku druhé smluvní strany zacházení, které není méně příznivé než zacházení, jaké poskytují vlastním podnikům, a
 ii)
 poskytly podniku investorů druhé smluvní strany na území smluvní strany zacházení, které není méně příznivé než zacházení, jaké poskytují podnikům investorů druhé stany na příslušném trhu na území smluvní strany.
 2. Odstavec 1 nebrání státním podnikům, podnikům, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, nebo určeným monopolům v tom, aby:
 a)
 nakupovaly nebo dodávaly zboží nebo poskytovaly služby za odlišných podmínek, včetně podmínek týkajících se ceny, nebo
 b)
 odmítly nákup nebo dodání zboží nebo poskytnutí služeb,
 jsou-li tyto odlišné podmínky nebo odmítnutí v souladu s obchodními úvahami.
 3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na odvětví uvedená v článku 8.3 (Oblast působnosti) a článku 8.9 (Oblast působnosti).
 4. Odstavce 1 a 2 se vztahují na obchodní činnosti státních podniků, podniků, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, nebo určených monopolů, pokud by tatáž činnost ovlivnila obchod se službami a investicemi, u kterých smluvní strana přijala závazek podle článků 8.5 (Národní zacházení), 8.6 (Zacházení podle nejvyšších výhod), 8.11 (Národní zacházení), s výhradou podmínek nebo kvalifikací stanovených v její listině specifických závazků v příloze 8-A (Listina specifických závazků Unie) nebo 8-B (Listina specifických závazků Vietnamu) podle článku 8.7 (Listina specifických závazků) a 8.12 (Listina specifických závazků). V zájmu větší jistoty je třeba uvést, že v případě rozporu mezi čl. 11.2 (Oblast působnosti) odst. 4 a podmínkami nebo kvalifikacemi stanovenými v listině specifických závazků smluvní strany podle článků 8.7 (Listina specifických závazků) a 8.12 (Listina specifických závazků) mají přednost listiny.
 Článek 11.5
 Regulační rámec
 1. Smluvní strany se snaží zajistit, aby státní podniky, podniky, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, a určené monopoly dodržovaly mezinárodně uznávané standardy správy a řízení podniku.
 2. Každá smluvní strana zajistí, aby její regulační orgány nebo funkce nebyly odpovědné žádným podnikům nebo subjektům regulovaným těmito orgány nebo


text:
subjekty, aby se zajistila účinnost regulačních orgánů nebo funkcí, a aby jednaly nestranně (51) vůči všem podnikům nebo subjektům regulovaným těmito orgány nebo subjekty za obdobných okolností, včetně státních podniků, podniků, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, a určených monopolů (52).
 3. Každá smluvní strana zajistí, aby byly právní předpisy, včetně předpisů týkajících se státních podniků, podniků, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, a určených monopolů, prosazovány soustavným a nediskriminačním způsobem.
 Článek 11.6
 Transparentnost
 1. Smluvní strana, která má opodstatněný důvod se domnívat, že obchodní činnosti státního podniku, podniku, kterému byla přiznána zvláštní práva či výsady, nebo určeného monopolu druhé smluvní strany mají nepříznivý dopad na její zájmy podle této kapitoly, může druhou smluvní stranu písemně požádat o informace o operacích daného podniku nebo monopolu. V žádosti musí být uveden dotčený podnik nebo monopol, výrobky či služby a trhy a žádost musí obsahovat údaje o tom, že daný podnik nebo monopol se účastní praktik, které brání obchodu nebo investicím mezi smluvními stranami.
 2. Podle odstavce 1 se poskytují tyto informace:
 a)
 struktura vlastnictví a hlasování podniku nebo monopolu s uvedením procentního podílu akcií a procenta hlasovacích práv, které smluvní strana nebo státní podnik, podnik, kterému byla přiznána zvláštní práva či výsady, nebo určený monopol kumulativně drží;
 b)
 popis jakýchkoli zvláštních akcií nebo zvláštních hlasovacích či jiných práv, které smluvní strana nebo státní podnik, podnik, kterému byla přiznána zvláštní práva či výsady, nebo určený monopol drží, pokud se tato práva liší od práv spojených s kmenovými akciemi takového podniku nebo monopolu;
 c)
 organizační struktura podniku nebo monopolu, složení jeho správní rady nebo rovnocenného orgánu, který přímo nebo nepřímo ovládá tento podnik nebo subjekt, a vzájemné vlastnictví a jiné propojení s různými státními podniky, podniky, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, nebo určenými monopoly;
 d)
 popis vládních úřadů nebo veřejných orgánů, které regulují nebo monitorují podnik nebo monopol, popis požadavků na podávání zpráv (53) a práv a postupů těchto vládních úřadů nebo veřejných orgánů při jmenování, odvolávání nebo odměňování vedoucích pracovníků;
 e)
 roční příjmy nebo celková aktiva, nebo obojí;
 f)
 výjimky, imunity a jakákoli další opatření, včetně příznivějšího zacházení, použitelné na území dožádané smluvní strany pro státní podnik, podnik, kterému byla přiznána zvláštní práva či výsady, nebo určený monopol.
 3. Smluvní strana může po druhé smluvní straně požadovat, aby poskytla další informace o výpočtu limitu pro příjem uvedeného v čl. 11.2 (Oblast působnosti) odst. 4.
 4. Odstavce 1, 2 a 3 nevyžadují od smluvní strany, aby zpřístupnila důvěrné informace, pokud by to bylo v rozporu s jejími právními předpisy, bránilo vymáhání práva nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem nebo poškozovalo oprávněné obchodní zájmy konkrétních podniků.
 5. V případě Unie se odst. 2 písm. a) až e) nevztahuje na podniky, které jsou podle definice v právu Unie považovány za malé nebo střední podniky.
 Článek 11.7
 Technická spolupráce
 Smluvní strany uznávají, že je důležité podporovat účinné právní a regulační rámce pro státní podniky, a zavazují se proto k provádění vzájemně dohodnutých činností technické spolupráce, jejichž cílem je podporovat efektivitu


text:
a transparentnost státních podniků, s výhradou dostupnosti financování v rámci nástrojů a programů spolupráce jednotlivých smluvních stran.
 KAPITOLA 12
 Duševní vlastnictví
 Oddíl A
 Obecná ustanovení a obecné zásady
 Článek 12.1
 Cíle
 1. Cílem této kapitoly je:
 a)
 usnadnit vytváření, výrobu a uvádění na trh inovativních a kreativních produktů mezi smluvními stranami a přispívat k udržitelnějšímu a inkluzivnějšímu hospodářství v každé smluvní straně a
 b)
 dosáhnout přiměřené a účinné úrovně ochrany a prosazování práv duševního vlastnictví.
 2. Ochrana práv duševního vlastnictví a jejich prosazování by měly přispívat k podpoře technických inovací a k přenosu a šíření technologií, ke vzájemným výhodám výrobců a uživatelů technických znalostí, k sociálnímu a ekonomickému blahobytu a k rovnováze práv a povinností.
 Článek 12.2
 Povaha a rozsah povinností
 1. Smluvní strany potvrzují svá práva a povinnosti podle mezinárodních smluv týkajících se duševního vlastnictví, jejichž stranami jsou, včetně Dohody TRIPS. Smluvní strany zajistí, aby byly uvedené smlouvy náležitě a účinně prováděny. Tato kapitola doplňuje a dále upřesňuje uvedená práva a povinnosti smluvních stran s cílem zajistit náležité a účinné provádění uvedených smluv, jakož i rovnováhu mezi právy držitelů duševního vlastnictví a zájmy veřejnosti.
 2. Pro účely této dohody se duševním vlastnictvím rozumějí přinejmenším všechny kategorie duševního vlastnictví uvedené v oddílech 1 až 7 části II Dohody TRIPS:
 a)
 autorské právo a práva s ním související;
 b)
 ochranné známky;
 c)
 zeměpisná označení;
 d)
 průmyslové vzory;
 e)
 patentová práva;
 f)
 topografie integrovaných obvodů;
 g)
 ochrana nezveřejněných informací a
 h)
 odrůdy rostlin.
 3. Ochrana duševního vlastnictví zahrnuje ochranu proti nekalé soutěži podle článku 10bis Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví ze dne 20. března 1883, naposledy pozměněné ve Stockholmu dne 14. července 1967 (dále jen „Pařížská úmluva“).
 Článek 12.3
 Zacházení podle nejvyšších výhod
 Pokud jde o ochranu duševního vlastnictví, musí být jakékoli výhody, přednosti, výsady nebo imunity, které smluvní strana přiznává státním příslušníkům kterékoli třetí země, neprodleně a bezpodmínečně poskytnuty státním příslušníkům druhé smluvní strany, s výhradou výjimek stanovených v článcích 4 a 5 Dohody TRIPS.
 Článek 12.4
 Vyčerpání práv
 Každá smluvní strana může zřídit vlastní režim pro vyčerpání práv duševního vlastnictví, s výhradou příslušných ustanovení Dohody TRIPS.
 Oddíl B
 Normy týkající se práv duševního vlastnictví
 Pododdíl 1
 Autorské právo a práva s ním související
 Článek 12.5
 Poskytovaná ochrana
 1. Smluvní strany dodržují práva a povinnosti stanovené v těchto mezinárodních smlouvách:
 a)
 Bernská úmluva o ochraně literárních a uměleckých děl ze dne 9. září 1886, naposledy revidovaná v Paříži dne 24. července 1971 (dále jen „Bernská úmluva“);
 b)
 Mezinárodní úmluva o ochraně výkonných umělců, výrobců zvukových záznamů a rozhlasových organizací, uzavřená v Římě dne 26. října 1961, a
 c)
 Dohoda TRIPS.
 2. Do tří let ode dne vstupu této dohody v platnost přistoupí smluvní strany k těmto mezinárodním smlouvám:
 a)
 Smlouva Světové organizace duševního vlastnictví o právu autorském, přijatá v Ženevě dne 20. prosince 1996, a
 b)
 Smlouva Světové organizace duševního vlastnictví o výkonech výkonných umělců a o zvukových záznamech, přijatá v Ženevě dne 20. prosince 1996.
 Článek 12.6
 Autoři
 Každá smluvní strana poskytne autorům výlučné právo povolit nebo zakázat:
 a)


text:
přímé nebo nepřímé rozmnožování jejich děl v celku nebo zčásti jakýmikoli prostředky a v jakékoli formě;
 b)
 jakoukoliv formu veřejného šíření originálu jejich děl nebo jejich kopií prodejem či jiným převodem vlastnictví a
 c)
 jakékoliv sdělování jejich děl veřejnosti po drátě nebo bezdrátově, včetně zpřístupnění jejich děl veřejnosti tak, aby k nim kdokoliv měl přístup z místa a v čase podle vlastní volby.
 Článek 12.7
 Výkonní umělci
 Každá smluvní strana poskytne výkonným umělcům výlučné právo povolit nebo zakázat:
 a)
 záznam jejich uměleckých výkonů;
 b)
 přímé nebo nepřímé rozmnožování záznamů jejich výkonů v celku nebo zčásti jakýmikoli prostředky a v jakékoli formě;
 c)
 veřejné šíření záznamů jejich výkonů prodejem či jiným převodem vlastnictví;
 d)
 zpřístupnění záznamů jejich výkonů veřejnosti po drátě nebo bezdrátově tak, aby k nim kdokoliv měl přístup z místa a v čase podle vlastní volby, a
 e)
 bezdrátové vysílání a sdělování jejich nezaznamenaných výkonů veřejnosti, s výjimkou případů, kdy výkon sám je již vysílaným výkonem.
 Článek 12.8
 Výrobci zvukových záznamů
 Každá smluvní strana poskytne výrobcům zvukových záznamů výlučné právo povolit nebo zakázat:
 a)
 přímé nebo nepřímé rozmnožování jejich zvukových záznamů v celku nebo zčásti jakýmikoli prostředky a v jakékoli formě;
 b)
 veřejné šíření jejich zvukových záznamů včetně jejich kopií prodejem či jiným převodem vlastnictví a
 c)
 zpřístupnění jejich zvukových záznamů veřejnosti po drátě nebo bezdrátově tak, aby k nim kdokoliv měl přístup z místa a v čase podle vlastní volby.
 Článek 12.9
 Vysílací organizace
 Každá smluvní strana poskytne vysílacím organizacím výlučné právo povolit nebo zakázat:
 a)
 záznam jejich vysílání;
 b)
 rozmnožování záznamů jejich vysílání;
 c)
 veřejné šíření záznamů jejich vysílání a
 d)
 opakované vysílání jejich vysílání bezdrátově.
 Článek 12.10
 Vysílání a sdělování veřejnosti
 Každá smluvní strana poskytne výkonným umělcům a výrobcům zvukových záznamů právo, kterým se zajistí, že uživatel zaplatí jednu přiměřenou odměnu, pokud je užito zvukového záznamu vydaného k obchodním účelům nebo rozmnoženiny takového zvukového záznamu k plošnému bezdrátovému vysílání nebo jakémukoli jinému sdělování veřejnosti. Každá smluvní strana zajistí, že tato odměna bude rozdělena mezi dotčené výkonné umělce a výrobce zvukových záznamů. Pokud nedojde mezi výkonnými umělci a výrobci zvukových záznamů k dohodě, může každá smluvní strana stanovit podmínky pro rozdělování uvedené odměny mezi ně.
 Článek 12.11
 Doba ochrany
 1. Doba ochrany práv autora literárního nebo uměleckého díla ve smyslu článku 2 Bernské úmluvy trvá po dobu autorova života a nejméně 50 let po jeho smrti bez ohledu na den, kdy bylo dílo oprávněně zpřístupněno veřejnosti.
 2. U díla spoluautorů se doba stanovená v odstavci 1 počítá od smrti posledního žijícího autora.
 3. Práva výkonných umělců zanikají nejdříve 50 let ode dne podání výkonu. Pokud je záznam výkonu oprávněně vydán nebo oprávněně sdělen veřejnosti v průběhu této doby, zanikají práva nejdříve 50 let ode dne, kdy došlo k prvnímu takovému vydání nebo prvnímu takovému sdělení veřejnosti, podle toho, co nastane dříve.
 4. Práva výrobců zvukových záznamů zanikají nejdříve 50 let ode dne uskutečnění záznamu. Pokud je zvukový záznam oprávněně zveřejněn v průběhu této doby, zanikají práva nejdříve 50 let ode dne prvního oprávněného zveřejnění. Pokud během doby


text:
uvedené v první větě nedojde k žádnému oprávněnému zveřejnění a pokud byl během této doby zvukový záznam oprávněně sdělen veřejnosti, zanikají práva nejdříve 50 let ode dne prvního oprávněného sdělení veřejnosti.
 5. Práva vysílacích organizací zanikají nejdříve 50 ode dne prvního vysílání, ať již jde o vysílání po drátě, nebo bezdrátové vysílání, včetně kabelového nebo satelitního vysílání.
 6. Doby ochrany stanovené v tomto článku se počítají od 1. ledna roku následujícího po události, jíž se týkají.
 Článek 12.12
 Ochrana technologických prostředků
 1. Každá smluvní strana stanoví přiměřenou právní ochranu proti obcházení účinných technologických prostředků, jež užívá držitel autorského práva nebo práv s ním souvisejících, které dotčená osoba provádí s vědomím, že takový cíl sleduje, nebo má dostatečné důvody to vědět.
 2. Každá smluvní strana poskytuje přiměřenou právní ochranu před výrobou, dovozem, rozšiřováním, prodejem, pronájmem, nabízením veřejnosti k prodeji nebo pronájmu nebo držbou zařízení, výrobků nebo součástek nebo před poskytováním služeb, které:
 a)
 jsou nabízeny, inzerovány nebo uváděny na trh za účelem obcházení účinných technologických prostředků;
 b)
 mají pouze omezený komerčně významný jiný účel nebo užití, než je obcházení účinných technologických prostředků, nebo
 c)
 jsou přednostně určeny, vyrobeny, upraveny nebo provozovány za účelem umožnit nebo usnadnit obcházení účinných technologických prostředků.
 3. K poskytování přiměřené právní ochrany podle odstavců 1 a 2 může smluvní strana přijmout či zachovat vhodná omezení či výjimky z opatření, kterými se uvedené odstavce provádějí. Povinnostmi podle odstavců 1 a 2 nejsou dotčena práva, omezení, výjimky či prostředky obrany podle domácího práva každé smluvní strany týkající se porušení autorského práva nebo práv s ním souvisejících.
 4. Pro účely tohoto článku se „technologickými prostředky“ rozumí jakákoliv technologie, zařízení nebo součástka, které jsou při své obvyklé funkci určeny k tomu, aby zabraňovaly úkonům nebo omezovaly úkony ve vztahu k dílům nebo jiným předmětům ochrany prováděné bez svolení držitele autorského práva nebo práv s ním souvisejících podle domácích právních předpisů. Technologické prostředky se považují za „účinné“, pokud je užití chráněného díla nebo jiného předmětu ochrany kontrolováno držiteli práv uplatněním kontroly přístupu nebo ochranného procesu, jako je šifrování, kódování nebo jiná úprava díla nebo jiného předmětu ochrany nebo mechanismu kontroly rozmnožování, který dosahuje cíle ochrany.
 Článek 12.13
 Ochrana informací týkajících se správy práv
 1. Každá smluvní strana poskytuje přiměřenou právní ochranu proti každé osobě, která vědomě bez svolení:
 a)
 odstraňuje nebo pozměňuje jakékoli elektronické informace týkající se správy práv nebo
 b)
 rozšiřuje, dováží za účelem rozšiřování, vysílá, sděluje nebo zpřístupňuje veřejnosti díla, výkony, zvukové záznamy nebo jiné předměty ochrany chráněné podle tohoto pododdílu, ze kterých byly bez svolení odstraněny nebo na nichž byly bez svolení pozměněny elektronické informace týkající se správy práv,
 pokud taková osoba ví nebo má dostatečné důvody vědět, že takovým jednáním způsobuje, umožňuje, usnadňuje nebo zatajuje porušování autorského práva nebo práv s ním souvisejících podle domácích právních předpisů.
 2. Pro účely tohoto článku se „informacemi týkajícími se správy práv“ rozumějí jakékoli informace poskytnuté držiteli práv, které identifikují dílo nebo jiný předmět ochrany zmíněný v tomto pododdíle, autora nebo jakéhokoli jiného držitele práv, nebo informace o podmínkách užití díla nebo


text:
jiného předmětu ochrany a jakákoli čísla nebo kódy, které takovou informaci představují.
 3. Odstavec 2 se použije, pokud jakákoli informace uvedená ve zmíněném odstavci souvisí s kopií díla nebo jiného předmětu ochrany podle tohoto pododdílu nebo se objeví v souvislosti se sdělením veřejnosti tohoto díla nebo předmětu ochrany podle tohoto pododdílu.
 Článek 12.14
 Výjimky a omezení
 1. Každá smluvní strana může stanovit omezení a výjimky týkající se práv uvedených v článcích 12.6 (Autoři) až 12.10 (Vysílání a sdělování veřejnosti) pouze v určitých zvláštních případech, které nejsou v rozporu s obvyklým používáním předmětu ochrany a nepoškozují nepřiměřeně oprávněné zájmy držitelů práv, v souladu s mezinárodními smlouvami, jichž jsou stranami.
 2. Každá smluvní strana zajistí, aby úkony rozmnožování uvedené v článcích 12.6 (Autoři) až 12.10 (Vysílání a sdělování veřejnosti), které jsou přechodné nebo příležitostné a jsou nedílnou a podstatnou součástí technologického procesu a jejichž jediným účelem je umožnit:
 a)
 přenos v rámci sítě mezi třetími stranami uskutečněný zprostředkovatelem nebo
 b)
 oprávněné užití
 díla nebo jiného předmětu ochrany a které nemají žádný samostatný hospodářský význam, byly vyloučeny z práva na rozmnožování stanoveného v článcích 12.6 (Autoři) až 12.10 (Vysílání a sdělování veřejnosti).
 Článek 12.15
 Právo umělců na opětný prodej uměleckého díla
 1. Smluvní strana může ve prospěch autora originálu uměleckého díla stanovit právo na opětný prodej, vymezené jako nezcizitelné právo, za licenční poplatek založený na prodejní ceně získané z jakéhokoli opětného prodeje díla následujícího po prvním převodu díla autorem.
 2. Právo uvedené v odstavci 1 se vztahuje na všechny úkony opětného prodeje, jehož se účastní prodávající, kupující nebo zprostředkovatel profesionálního zástupce trhu s uměleckými díly, například aukční síně, umělecké galerie a obecně jakýkoli profesionální obchodník s uměleckými díly.
 3. Smluvní strana může stanovit, že se právo uvedené v odstavci 1 nevztahuje na opětný prodej, pokud prodávající získal umělecké dílo přímo od autora méně než tři roky před daným opětným prodejem a pokud cena opětného prodeje nepřesahuje určitou minimální částku.
 4. Práva uvedeného v odstavci 1 se lze u smluvní strany domáhat, pouze pokud to umožňují domácí právní předpisy smluvní strany, k níž autor náleží, a v rozsahu, jaký umožňuje smluvní strana, ve které je právo uplatňováno. Postup pro výběr a výši částek licenčního poplatku upraví domácí právní předpisy.
 Článek 12.16
 Spolupráce v oblasti kolektivní správy práv
 Smluvní strany se vynasnaží podporovat dialog a spolupráci mezi svými příslušnými organizacemi kolektivní správy za účelem podpory dostupnosti děl a dalších předmětů ochrany na území smluvní stran a převodu licenčních poplatků za užití těchto děl nebo jiných předmětů ochrany.
 Pododdíl 2
 Ochranné známky
 Článek 12.17
 Mezinárodní smlouvy
 1. Smluvní strany potvrzují svá práva a povinnosti podle Protokolu k Madridské dohodě o mezinárodním zápisu ochranných známek, přijatého v Madridu dne 27. června 1989, naposledy pozměněného dne 12. listopadu 2007.
 2. Každá smluvní strana používá třídění stanovené v Niceské dohodě o mezinárodním třídění výrobků a služeb pro účely zápisu známek, přijaté v Nice dne 15. června 1957, změněné dne 28. září 1979 (dále jen „Niceské třídění“) (54).
 3. Každá smluvní strana zjednoduší a vyvine své postupy zápisu ochranných známek,


text:
přičemž jako reference použije mimo jiné Smlouvu o známkovém právu, přijatou v Ženevě dne 27. října 1994, a Singapurskou smlouvu o známkovém právu, přijatou v Singapuru dne 27. března 2006.
 Článek 12.18
 Práva vyplývající z ochranné známky
 Ze zapsané ochranné známky vyplývají pro jejího vlastníka výlučná práva. Vlastník je oprávněn zakázat všem třetím stranám užívat bez jeho souhlasu v obchodním styku:
 a)
 označení totožné s ochrannou známkou pro výrobky nebo služby, které jsou totožné s těmi, pro něž je známka zapsána (55), a
 b)
 označení totožné nebo podobné s ochrannou známkou pro výrobky nebo služby, které jsou totožné nebo podobné těm, pro něž je ochranná známka zapsána, pokud by takové užívání mělo za následek pravděpodobnost záměny na straně veřejnosti.
 Článek 12.19
 Zápisné řízení
 1. Každá smluvní strana stanoví systém pro zápis ochranných známek, v němž bude každé konečné zamítnutí zápisu ochranné známky přijaté příslušnou správou ochranných známek písemně sděleno a řádně odůvodněno.
 2. Každá smluvní strana stanoví možnost vznést proti žádostem o zápis ochranné známky námitku a možnost pro žadatele na takovou námitku reagovat.
 3. Každá smluvní strana zpřístupní veřejnosti elektronické databáze žádostí o zápis ochranných známek a zapsaných ochranných známek.
 Článek 12.20
 Všeobecně známé ochranné známky
 Za účelem uplatnění ochrany všeobecně známých ochranných známek, jak je uvedeno v článku 6bis Pařížské úmluvy a v čl. 16 odst. 2 a 3 Dohody TRIPS, smluvní strany zváží společné doporučení týkající se ustanovení o ochraně všeobecně známých ochranných známek, přijaté shromážděním Pařížské unie na ochranu průmyslového vlastnictví a valným shromážděním Světové organizace duševního vlastnictví (WIPO) v rámci 34. série zasedání shromáždění členských států WIPO ve dnech 20 až 29. září1999.
 Článek 12.21
 Výjimky z práv vyplývajících z ochranné známky
 Každá smluvní strana:
 a)
 zavede správné užití popisných výrazů (56) jako omezenou výjimku z práv udělených ochranné známce a
 b)
 může poskytnout další omezené výjimky
 za předpokladu, že takové výjimky berou zřetel na oprávněné zájmy vlastníků ochranných známek a třetích stran.
 Článek 12.22
 Zrušení zapsané ochranné známky (57)
 1. Každá smluvní strana stanoví, že zapsaná ochranná známka může být zrušena, jestliže nebyla bez řádného důvodu po nepřetržitou dobu pěti let před podáním žádosti o zrušení na daném území pro zboží nebo služby, pro které byla zapsána, skutečně (58) užívána svým vlastníkem nebo držitelem licence, s výjimkou případu, kdy užívání začalo nebo bylo obnoveno nejméně tři měsíce před žádostí o zrušení. Smluvní strana může stanovit, že tato výjimka nebude vzata v úvahu, pokud přípravy na začátek nebo obnovu užívání nastanou až poté, co se vlastník dozvěděl, že může být podána žádost o zrušení.
 2. Smluvní strana smí stanovit, že ochranná známka může být zrušena, jestliže se po dni, kdy byla zapsána, v důsledku činnosti nebo nečinnosti svého vlastníka stala označením, které je v obchodě obvyklé pro výrobek nebo službu, pro které je zapsána.
 3. Jakékoli užití zapsané ochranné známky vlastníkem nebo s jeho souhlasem pro zboží nebo služby, pro které byla zapsána, které může veřejnost uvádět v omyl, zejména pokud jde o povahu, kvalitu nebo zeměpisný původ uvedeného zboží nebo služeb, může být důvodem