text:
Počáteční nebo konečný úsek silniční dopravy je:
 —
 mezi místem nakládky zboží a nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce v případě počátečního úseku a mezi nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce zboží a místem vykládky zboží v případě konečného úseku nebo
 —
 v okruhu, který vzdušnou čarou nepřesahuje 150 km od vnitrozemského nebo námořního přístavu nakládky nebo vykládky.
 INFRASTRUKTURA
 Článek 4
 Obecné ustanovení
 Strany souhlasí s přijetím vzájemně koordinovaných opatření nezbytných pro rozvoj sítě multimodální dopravní infrastruktury jako podstatného předpokladu k překonání obtíží postihujících přepravu zboží přes území Bosny a Hercegoviny, zejména v panevropském koridoru V a napojení vnitrozemské vodní cesty po řece Sávě na koridor VII, které jsou součástí klíčové regionální dopravní sítě, jak definuje memorandum o porozumění uvedené v článku 5.
 Článek 5
 Plánování
 Společenství a Bosna a Hercegovina mají zvláštní zájem na rozvoji sítě multimodální regionální dopravy na území Bosny a Hercegoviny, jež slouží potřebám Bosny a Hercegoviny a regionu jihovýchodní Evropy a zahrnuje hlavní silniční a železniční trasy, vnitrozemské vodní cesty, vnitrozemské přístavy, přístavy, letiště a další důležité součásti sítě. Tato síť byla vymezena v memorandu o porozumění pro rozvoj sítě základní dopravní infrastruktury pro jihovýchodní Evropu, které v červnu 2004 podepsali ministři ze zemí tohoto regionu a Evropská komise. Rozvojem sítě a výběrem priorit se zabývá řídící výbor složený ze zástupců všech signatářských zemí.
 Článek 6
 Finanční hlediska
 1. Podle článku 112 této dohody může Společenství finančně přispět na nezbytné práce na infrastruktuře uvedené v článku 5 tohoto protokolu. Tento finanční příspěvek může mít formu úvěru od Evropské investiční banky a jakoukoli jinou formu financování, která může zajistit další zdroje.
 2. Za účelem urychlení prací se Evropská komise bude co nejvíce snažit podpořit využívání dalších zdrojů, jakými jsou investice některých členských států na dvoustranném základě nebo veřejné nebo soukromé prostředky.
 ŽELEZNIČNÍ A KOMBINOVANÁ DOPRAVA
 Článek 7
 Obecné ustanovení
 Strany přijmou vzájemně koordinovaná opatření nezbytná pro rozvoj a podporu železniční a kombinované dopravy jako prostředku, který zajistí, aby velká část jejich dvoustranné a tranzitní dopravy přes Bosnu a Hercegovinu byla v budouvnu prováděna za podmínek šetrnějších k životnímu prostředí.
 Článek 8
 Zvláštní aspekty infrastruktury
 Jako součást modernizace železnic Bosny a Herceogoviny se přijmou nezbytná opatření k přizpůsobení systému kombinované dopravě, zejména s ohledem na rozvoj nebo stavbu terminálů, průjezdné profily tunelů a jejich kapacitu, které vyžadují značné investice.
 Článek 9
 Podpůrná opatření
 Strany přijmou nezbytná opatření k podpoře rozvoje kombinované dopravy.
 Účelem takových opatření je:
 —
 stimulovat uživatele a odesílatele k používání kombinované dopravy,
 —
 učinit kombinovanou dopravu konkurenceschopnou vůči silniční dopravě, zejména prostřednictvím finanční pomoci Společenství nebo Bosny a Hercegoviny v souladu s jejich právními předpisy,
 —
 podpořit používání kombinované dopravy na dlouhé vzdálenosti, zejména používání výměnných nástaveb, kontejnerů a nedoprovázené dopravy obecně,
 —
 zvýšit rychlost a spolehlivost kombinované dopravy, zejména:
 —
 zvýšit frekvenci konvojů v souladu s potřebami odesílatelů a uživatelů,
 —
 zkrátit čekací doby v terminálech a zvýšit jejich produktivitu,
 —
 odstranit odpovídajícím způsobem všechny překážky z přístupových tras s cílem zlepšit přístup ke kombinované dopravě,
 —
 kde je to nutné, harmonizovat hmotnosti,


text:
rozměry a technické vlastnosti zvláštních zařízení, zejména za účelem zajištění nezbytné kompatibility průjezdných profilů a podniknout koordinované kroky k objednání a uvedení do provozu, které si vyžadujeúroveň dopravního provozu,
 —
 a obecně přijmout jakákoli jiná vhodná opatření.
 Článek 10
 Úloha železnic
 V souvislosti s pravomocemi států a železnic doporučí strany svým železnicím, aby s ohledem na cestující a přepravované zboží
 —
 prohloubily dvoustrannou i vícestrannou spolupráci v mezinárodních železničních organizacích, ve všech oblastech, zejména s ohledem na zlepšení kvality a bezpečnosti dopravních služeb,
 —
 se spolu na základě řádné hospodářské soutěže a ponechávajíce uživatelům svobodnou volbu pokusily zavést společný systém organizace železnic za účelem stimulovat odesílatele k posílání nákladů po železnici a nikoli po silnici, zejména pro tranzitní účely,
 —
 připravily zapojení Bosny a Hercegoviny do provádění a budoucího vývoje acquis Společenství týkajícího se rozvoje železnic.
 SILNIČNÍ DOPRAVA
 Článek 11
 Obecná ustanovení
 1. Aniž je dotčen odstavec 2, se smluvní strany dohodly s ohledem na vzájemný přístup na dopravní trhy na zachování režimu, který je výsledkem dvoustranných dohod nebo jiných stávajících mezinárodních dvoustranných nástrojů uzavřených mezi jednotlivými členskými státy Společenství a Bosnou a Hercegovinou, nebo pokud žádné takové dohody nebo nástroje neexistují, na zachování režimu plynoucího ze skutečné situace v roce 1991.
 Do uzavření dohody mezi Společenstvím a Bosnou a Hercegovinou o přístupu na trh silniční dopravy podle článku 12 a o zdanění silniční dopravy podle čl. 13 odst. 2 spolupracuje Bosna a Hercegovina s členskými státy Společenství na změnách uvedených dvoustranných dohod za účelem jejich přizpůsobení tomuto protokolu.
 2. Strany se dohodly, že poskytnou neomezený přístup tranzitní dopravě Společenství přes Bosnu a Hercegovinu a tranzitní dopravě Bosny a Hercegoviny přes Společenství ode dne vstupu této dohody v platnost.
 3. Pokud v důsledku práv zaručených odstavcem 2 dojde k nárůstu tranzitní dopravy ze strany dopravců Společenství na úroveň způsobující nebo hrozící způsobit vážné poškození silniční infrastruktury nebo plynulosti dopravního provozu na dopravních osách uvedených v článku 5, a za stejných okolností vzniknou na území Společenství blízko hranic Bosny a Hercegoviny problémy, předloží se záležitost v souladu s článkem 117 této dohody Radě stabilizace a přidružení. Strany mohou navrhnout zvláštní dočasná nediskriminační opatření nutná k omezení nebo zmírnění takového poškození.
 4. Jestliže Společenství přijme předpisy s cílem snížit znečištění způsobené těžkými nákladními vozidly registrovanými v Evropské unii a zvýšit bezpečnost silničního provozu, uplatňuje se stejný režim i na těžká nákladní vozidla registrovaná v Bosně a Hercegovině, která se chtějí pohybovat na území Společenství. Rada stabilizace a přidružení rozhodne o nezbytných podmínkách.
 5. Strany se zdrží jednostranných kroků, které by mohly vést k diskriminaci mezi dopravci a vozidly Společenství a dopravci nebo vozidly Bosny a Hercegoviny. Každá ze stran podnikne kroky nezbytné ke zjednodušení silniční dopravy na území, nebo přes území druhé strany.
 Článek 12
 Přístup na trh
 Strany se zavazují spolupracovat přednostně, každá podle vlastních vnitřních pravidel, na:
 —
 postupech, které podpoří rozvoj dopravního systému splňujícího potřeby stran a slučitelného na jedné straně s dokončením vnitřního trhu Společenství a prováděním společné dopravní politiky a na druhé straně s hospodářskou a dopravní

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
politikou Bosny a Hercegoviny,
 —
 konečném systému upravujícím budoucí přístup na trh silniční dopravy mezi stranami na základě zásady vzájemnosti.
 Článek 13
 Daně, mýtné a jiné poplatky
 1. Strany uznávají, že daně ze silničních vozidel, mýtné a jiné poplatky musí být na obou stranách nediskriminační.
 2. Strany zahájí jednání s cílem dosáhnout co nejdříve dohody o zdanění silniční dopravy na základě předpisů, které pro tyto záležitosti přijalo Společenství. Účelem této dohody je zejména zajištění volného pohybu přeshraniční dopravy, postupné odstranění rozdílů mezi systémy zdanění silniční dopravy uplatňovanými stranami a odstranění narušování hospodářské soutěže způsobené těmito rozdíly.
 3. Až do ukončení jednání podle odstavce 2 odstraní strany diskriminaci mezi dopravci Společenství a Bosny a Hercegoviny při ukládání daní a poplatků na provoz nebo vlastnictví těžkých nákladních vozidel, jakož i daní a poplatků z dopravních operací na území stran. Bosna a Hercegovina se zavazuje, že bude-li o to požádána, oznámí Evropské komisi výši daní, mýtného a jiných poplatků, které uplatňuje, jakož i metodu jejich výpočtu.
 4. Do uzavření dohod podle odstavce 2 a článku 12 podléhá jakákoli změna ve vztahu k daním, mýtnému nebo jiným poplatkům použitelným na dopravu Společenství při tranzitu přes Bosnu a Hercegovinu, včetně systémů jejich výběru, která je navržena po vstupu této dohody v platnost, předchozímu konzultačnímu postupu.
 Článek 14
 Hmotnosti a rozměry
 1. Bosna a Hercegovina uznává, že silniční vozidla splňující normy Společenství pro hmotnosti a rozměry se mohou volně a bez překážek pohybovat po trasách uvedených v článku 5. Během šesti měsíců po vstupu této dohody v platnost mohou silniční vozidla, která nesplňují současné normy Bosny a Hercegoviny, podléhat zvláštnímu nediskriminačnímu poplatku odpovídajícímu škodám způsobeným vyšším zatížením nápravy.
 2. Bosna a Hercegovina bude usilovat o harmonizaci svých stávajících nařízení a norem týkajících se stavby silnic se stávajícími právními předpisy Společenství do konce pátého roku po vstupu této dohody v platnost a zejména se bude v dané lhůtě podle svých finančních možností snažit o zlepšení tras uvedených v článku 5 v souladu s novými nařízeními a normami.
 Článek 15
 Životní prostřed
 1. Za účelem ochrany životního prostředí usilují strany o zavedení norem pro emise plynů a čístic a pro hladiny hluku u těžkých nákladních vozidel, které zajistí vysokou úroveň ochrany.
 2. Aby bylo možné poskytnout průmyslu jasné informace a podporovat koordinovaný výzkum, programování a výrobu, je třeba se v této oblasti vyhnout zvláštním vnitrostátní normám.
 3. Vozidla splňující normy stanovené mezinárodními dohodami vztahujícími se k životnímu prostředí mohou být na území stran provozována bez dalšího omezení.
 4. Za účelem zavedení nových norem spolupracují strany na dosažení uvedených cílů.
 Článek 16
 Sociální aspekty
 1. Bosna a Hercegovina harmonizuje své právní předpisy o odborné přípravě zaměstnanců v oblasti silniční přepravy, zejména pokud jde o přepravu nebezpečných věcí, s normami Společenství.
 2. Bosna a Hercegovina, jako smluvní strana Evropské dohody o práci posádek vozidel v mezinárodní silniční dopravě (ERTA), a Společenství budou v co možná největší míře koordinovat své politiky týkající se pracovní doby, odpočinku řidičů a složení posádky s ohledem na budoucí vývoj sociálních předpisů v této oblasti.
 3.


text:
Strany spolupracují, pokud jde o provádění a dodržování sociálních předpisů v oblasti silniční dopravy.
 4. Strany zajistí rovnocennost svých právních předpisů o přístupu k povolání provozovatele silniční přepravy zboží za účelem jejich vzájemného uznávání.
 Článek 17
 Ustanovení o provozu
 1. Strany si vyměňují své zkušenosti a snaží se o harmonizaci svých právních předpisů za účelem zvýšení plynulosti provozu v dopravních špičkách (víkendy, státní svátky, turistická sezóna).
 2. Strany podporují zavádění, rozvoj a koordinaci informačního systému v oblasti silniční dopravy.
 3. Snaží se o harmonizaci svých právních předpisů o přepravě zboží podléhajícího zkáze, živých zvířat a nebezpečných látek.
 4. Strany také usilují o harmonizaci technické pomoci pro řidiče, o rozšiřování důležitých informací o dopravním provozu a o dalších záležitostech důležitých pro turisty, jakož i o harmonizaci záchranných služeb včetně služby rychlé lékařské pomoci.
 Článek 18
 Bezpečnost silničního provozu
 1. Do konce třetího roku po vstupu této dohody v platnost uvede Bosna a Hercegovina své právní předpisy o bezpečnosti silničního provozu, zejména s ohledem na přepravu nebezpečných věcí, v soulad s právními předpisy Společenství.
 2. Bosna a Hercegovina, jako smluvní strana Evropské dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR), a Společenství budou v co možná největší míře koordinovat své politiky týkající se přepravy nebezpečných věcí.
 3. Strany spolupracují při provádění a uplatňování právních předpisů v oblasti bezpečnosti silničního provozu, zejména pokud jde o řidičské průkazy a opatření ke snížení počtu dopravních nehod.
 ZJEDNODUŠENÍ FORMALIT
 Článek 19
 Zjednodušení formalit
 1. Strany se dohodly, že zjednoduší pohyb zboží po železnici a po silnici jak mezi sebou, tak i tranzitní.
 2. Strany se dohodly, že zahájí jednání o uzavření dohody o zjednodušení kontrol a formalit, pokud jde o přepravu zboží.
 3. Strany se dohodly, že v nezbytném rozsahu společně přijmou a prosadí další zjednodušující opatření.
 ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
 Článek 20
 Rozšíření oblasti působnosti
 Jestliže některá strana dospěje na základě zkušeností s uplatňováním tohoto protokolu k závěru, že jsou v zájmu koordinované evropské dopravní politiky i další opatření nespadající do oblasti působnosti tohoto protokolu a zejména, že tato opatření mohou přispět k vyřešení obtíží spojených s tranzitní dopravou, předloží druhé straně odpovídající návrhy.
 Článek 21
 Provádění
 1. Spolupráce mezi stranami se uskutečňuje v rámci zvláštního podvýboru, který bude vytvořen podle článku 119 této dohody.
 2. Tento podvýbor zejména:
 a)
 vypracovává plány spolupráce v oblasti železniční a kombinované dopravy, v oblasti výzkumu dopravy a v oblasti životního prostředí;
 b)
 analyzuje používání ustanovení tohoto protokolu a doporučuje Výboru pro stabilizaci a přidružení vhodná řešení možných problémů;
 c)
 dva roky po vstupu této dohody v platnost posoudí situaci, pokud jde o zdokonalení infrastruktury a dopady volného tranzitu;
 d)
 koordinuje sledování, prognostickou činnost a další statistické práce týkající se mezinárodní dopravy a zejména tranzitní dopravy.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ
 1.
 Společenství a Bosna a Hercegovina berou na vědomí, že úrovně plynných emisí a hluku v současnosti akceptované ve Společenství za účelem schválení typu těžkých nákladních vozidel platné od 9. listopadu. 2006 (1) jsou tyto: (2)
 Mezní hodnoty naměřené v Evropské zkoušce s ustáleným cyklem (ESC) a Evropské zkoušce se závislostí na zatížení


text:
(ELR):
 Hmotnost oxidu uhelnatého
 Hmotnost uhlovodíků
 Hmotnost oxidů dusíku
 Hmotnost částic
 Kouř
 (CO) g/kWh
 (HC) g/kWh
 (NOx) g/kWh
 (PT) g/kWh
 m– 1
 Řádek B1
 Euro IV
 1,5
 0,46
 3,5
 0,02
 0,5
 Mezní hodnoty naměřené v Evropské zkoušce s neustáleným cyklem (ETC):
 Hmotnost oxidu uhelnatého
 Hmotnost nemethano-vých uhlovodíků
 Hmotnost methanu
 Hmotnost oxidů dusíku
 Hmotnost částic
 (CO) g/kWh
 (NMHC) g/kWh
 (CH4) (3) g/kWh
 (NOx) g/kWh
 (PT) (4) g/kWh
 Řádek B1
 Euro IV
 4,0
 0,55
 1,1
 3,5
 0,03
 2.
 V budoucnosti budou Společenství a Bosna a Hercegovina usilovat o snížení hodnot emisí z motorových vozidel s využitím nejnovějších technologií pro omezení emisí z motorových vozidel a kvalitnějších pohonných hmot.
 (1) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/55/ES ze dne 28. září 2005 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti emisím plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic ze vznětových motorů vozidel a emisím plynných znečišťujících látek ze zážehových motorů vozidel poháněných zemním plynem nebo zkapalněným ropným plynem (Úř. věst. L 275, 20.10.2005, s. 1). Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/51/ES (Úř. věst. L 152, 7.6.2006, s. 11).
 (2) Tyto mezní hodnoty se budou upravovat podle příslušných ustanovení směrnic a jejich budoucích změn.
 (3) Pouze pro motory na zemní plyn.
 (4) Nevztahuje se na plynové motory.
 PROTOKOL 4
 O státní podpoře ocelářskému průmyslu
 1.
 Strany uznávají potřebu zajistit, aby Bosna a Hercegovina neprodleně řešila strukturální nedostatky svého odvětví oceli s cílem zajistit celkovou konkurenceschopnost svého průmyslu.
 2.
 Kromě pravidel stanovených v čl. 71 odst. 1 písm. c) této dohody se posouzení slučitelnosti státní podpory udělované ocelářskému průmyslu a definované v příloze I Pravidel pro vnitrostátní regionální podporu na období 2007–2013 provádí na základě kritérií vyplývajících z použití článku 87 Smlouvy o ES na ocelářský průmysl, včetně sekundárního práva.
 3.
 Pro účely čl. 71 odst. 1 písm. c) této dohody, pokud jde o ocelářský průmysl, Společenství uznává, že po dobu pěti let po vstupu této dohody v platnost může Bosna a Hercegovina výjimečně poskytnout podnikům v obtížích vyrábějícím ocel státní podporu na restrukturalizační účely za předpokladu, že:
 a)
 tato podpora povede k dlouhodobé životaschopnosti společností, které podporu přijímají, za normálních tržních podmínek na konci období restrukturalizace,
 b)
 částka a míra takové podpory budou přísně omezeny na nejnižší možnou míru nezbytnou pro obnovení životaschopnosti a budou podle potřeby postupně snižovány,
 c)
 země představí restrukturalizační programy, které jsou spojeny s celkovou racionalizací, jež zahrnuje zavírání neefektivních provozů. Každá firma vyrábějící ocel, jež využívá restrukturalizační podporu, v nejvyšší možné míře poskytne kompenzační opatření na vyrovnání narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou.
 4.
 Bosna a Hercegovina předloží Komisi k posouzení národní restrukturalizační program a jednotlivé obchodní plány pro každou společnost, která využívá restrukturalizační podporu, z nichž vyplývá, že výše uvedená kritéria jsou splněna.
 Jednotlivé obchodní plány posuzuje a schvaluje veřejný orgán zřízený podle čl. 71 odst. 4 této dohody s ohledem na skutečnost, zda jsou v souladu s odstavcem 3 tohoto protokolu.
 Komise potvrdí, zda je národní restrukturalizační program v souladu s požadavky uvedenými v odstavci 3.
 5.
 Komise sleduje provádění plánů v úzké spolupráci s příslušnými vnitrostátními


text:
orgány, zejména veřejným orgánem zřízeným podle čl. 71 odst. 4 této dohody.
 Pokud ze sledování vyplyne, že od data podpisu této dohody byla udělena podpora příjemcům, která není schválena v národním restrukturalizačním programu nebo restrukturalizační podpora ve prospěch ocelářských firem, které nejsou uvedeny v národním restrukturalizačním programu, orgán pro dohled nad státní podporou Bosny a Hercegoviny zajistí, aby každá taková podpora byla vrácena.
 6.
 Společenství poskytne Bosně a Hercegovině na žádost technickou podporu pro přípravu národního restrukturalizačního programu a jednotlivých obchodních plánů.
 7.
 Každá strana zabezpečí naprostou transparentnost státní podpory. Zejména pokud jde o státní podporu poskytovanou ocelářskému průmyslu v Bosně a Hercegovině a provádění restrukturalizačních programů a obchodních plánů, je nutná úplná a nepřetržitá výměna informací.
 8.
 Rada stabilizace a přidružení dohlíží na provádění požadavků stanovených ve výše uvedených odstavcích 1 až 4. Za tímto účelem může Rada stabilizace a přidružení navrhnout prováděcí pravidla.
 9.
 Pokud se jedna ze stran domnívá, že určitý postup druhé strany není slučitelný s podmínkami tohoto protokolu a pokud tento postup poškozuje či hrozí, že poškodí zájmy první strany, nebo způsobí či hrozí způsobit materiální újmu domácímu průmyslu, může tato strana přijmout vhodná opatření po konzultaci v rámci podvýboru, který se zabývá záležitostmi hospodářské soutěže, nebo po uplynutí třiceti pracovních dnů od podání žádosti o tuto konzultaci.
 PROTOKOL 5
 O vzájemné správní pomoci v celních záležitostech
 Článek 1
 Definice
 Pro účely tohoto protokolu se:
 a)
 „celními předpisy“ rozumějí všechny právní a správní předpisy platné na území stran, které upravují dovoz, vývoz a tranzit zboží a jeho umístění do určitého celního režimu, včetně zákazů, omezení a kontrol;
 b)
 „dožadujícím se orgánem“ rozumí příslušný správní orgán, který byl pro tento účel určen stranou a který podává žádost o spolupráci na základě tohoto protokolu;
 c)
 „dožádaným orgánem“ rozumí příslušný správní orgán, který byl pro tento účel určen stranou a který obdrží žádost o pomoc na základě tohoto protokolu;
 d)
 „osobními údaji“ rozumějí veškeré informace o identifikované nebo identifikovatelné osobě;
 e)
 „porušováním celních předpisů“ rozumí jakékoliv porušení nebo pokus o porušení celních předpisů.
 Článek 2
 Oblast působnosti
 1. Strany si vzájemně pomáhají v oblastech spadajících do jejich působnosti za účelem zajištění řádného uplatňování celních předpisů, zejména předcházením, vyšetřováním a potíráním činností, které porušují celní předpisy, a to způsobem a za podmínek stanovených v tomto protokolu.
 2. Pomoc v celních otázkách podle tohoto protokolu se vztahuje na všechny správní orgány stran, které jsou odpovědné za uplatňování tohoto protokolu. Nejsou jí dotčeny předpisy, jimiž se řídí vzájemná pomoc v trestních věcech. Nevztahuje se ani na informace získané při výkonu pravomocí na základě žádosti soudních orgánů, s výjimkou případů, kdy tyto orgány sdělení těchto informací povolí.
 3. Tento protokol se nevztahuje na pomoc při vybírání cel, daní nebo pokut.
 Článek 3
 Pomoc na žádost
 1. Na žádost dožadujícího orgánu mu dožádaný orgán poskytne všechny potřebné informace, které dožadujícímu orgánu umožní zajistit správné uplatňování celních předpisů, včetně informací o zjištěných nebo plánovaných činnostech, které porušují nebo by mohly porušovat celní předpisy.
 2. Na žádost dožadujícího orgánu dožádaný orgán sdělí:
 a)
 zda bylo


text:
zboží vyvezené z území jedné strany řádně dovezeno na území druhé strany a případně uvede celní režim, do kterého bylo zboží propuštěno;
 b)
 zda zboží dovezené na území jedné smluvní strany bylo řádně vyvezeno z území druhé strany a v případě potřeby informuje o celním režimu tohoto zboží.
 3. Na žádost dožadujícího orgánu přijme dožádaný orgán v rámci svých právních a správních předpisů nezbytné kroky pro zajištění zvláštního sledování:
 a)
 fyzických nebo právnických osob, u kterých existuje důvodné podezření, že se podílejí nebo se podílely na činnostech, které porušují celní předpisy;
 b)
 míst, kde se zboží skladovalo nebo může skladovat způsobem, který vyvolává důvodné podezření, že toto zboží je určeno pro činnosti porušující celní předpisy;
 c)
 zboží, které je nebo může být přepravováno způsobem, který vyvolává důvodné podezření, že toto zboží je určeno pro činnosti porušující celní předpisy;
 d)
 dopravních prostředků, které jsou nebo mohou být používány způsobem, který vyvolává důvodné podezření, že mají být použity při činnostech porušujících celní předpisy.
 Článek 4
 Spontánní pomoc
 Strany si z vlastního podnětu a v souladu se svými právními a správními předpisy navzájem pomáhají, pokud to považují za nezbytné pro řádné uplatňování celních předpisů, zejména poskytováním informací, které získají o:
 a)
 činnostech, které porušují celní předpisy nebo se tak jeví a o které může mít zájem druhá strana;
 b)
 nových způsobech nebo metodách používaných při provádění činností, které porušují celní předpisy;
 c)
 zboží, které může být předmětem porušování celních předpisů;
 d)
 fyzických nebo právnických osobách, u kterých existuje důvodné podezření, že se podílejí nebo se podílely na činnostech, které porušuje celní předpisy;
 e)
 dopravních prostředcích, u kterých existuje důvodné podezření, že byly, jsou nebo mohou být použity při činnostech, které porušují celní předpisy.
 Článek 5
 Doručení, oznámení
 Na žádost dožadujícího orgánu přijme dožádaný orgán v souladu s příslušnými právními nebo správními předpisy veškerá nezbytná opatření pro:
 a)
 doručení všech dokumentů nebo
 b)
 oznámení všech rozhodnutí,
 které pocházejí od dožadujícího orgánu a spadají do oblasti působnosti tohoto protokolu, příjemci pobývajícímu nebo usazenému na území dožádaného orgánu.
 Žádosti o doručení dokumentů nebo oznámení o rozhodnutí se podávají písemně v úředním jazyce dožádaného orgánu nebo v jazyce pro něj přijatelném.
 Článek 6
 Forma a obsah žádostí o pomoc
 1. Žádosti podle tohoto protokolu se podávají písemně. K žádosti se přikládají dokumenty potřebné k jejímu vyřízení. V naléhavých případech lze přijmout ústní žádost, která však musí být ihned potvrzena písemně.
 2. Žádosti podle odstavce 1 obsahují tyto informace:
 a)
 název dožadujícího orgánu;
 b)
 požadované opatření;
 c)
 předmět a důvod žádosti;
 d)
 příslušné právní nebo správní předpisy a jiné právní skutečnosti;
 e)
 co nejpřesnější a nejúplnější údaje o fyzických nebo právnických osobách, které jsou předmětem šetření;
 f)
 shrnutí podstatných skutečností a dosud provedených šetření.
 3. Žádosti se podávají v úředním jazyce dožádaného orgánu nebo v jazyce pro něj přijatelném. Tento požadavek se nevztahuje na doklady přiložené k žádosti podle odstavce 1.
 4. Pokud žádost nesplňuje výše uvedené formální náležitosti, lze požadovat její opravu nebo doplnění; mezitím však lze nařídit předběžná opatření.
 Článek 7
 Vyřizování žádostí
 1. Za účelem


text:
vyhovění žádosti o pomoc postupuje dožádaný orgán v mezích své působnosti a dostupných zdrojů tak, jako by jednal sám nebo na žádost jiných orgánů téže strany, poskytne informace, které má k dispozici, a provede příslušná šetření, nebo je nechá provést. Toto ustanovení platí i pro jiné orgány, kterým dožádaný orgán postoupil tuto žádost, pokud nemohl jednat sám.
 2. Žádosti o pomoc se vyřizují v souladu s právními nebo správními předpisy dožádané strany.
 3. Náležitě pověření úředníci strany mohou podle článku 1 se souhlasem druhé strany a v souladu s podmínkami stanovenými touto druhou stranou získat v prostorách dožádaného orgánu nebo jiného příslušného orgánu informace, které se vztahují k činnostem, jež porušují nebo mohou porušovat celní předpisy, a které dožadující orgán potřebuje pro účely tohoto protokolu.
 4. Náležitě pověření úředníci strany mohou být se souhlasem dotčené strany a v souladu s podmínkami stanovenými touto druhou stranou přítomni vyšetřování, která probíhají na území druhé strany.
 Článek 8
 Forma předávaných informací
 1. Dožádaný orgán seznámí písemně dožadující orgán s výsledky vyšetřování, jakož i s příslušnými dokumenty, ověřenými kopiemi nebo jinými podklady.
 2. Tyto informace lze předávat v elektronické formě.
 3. Originály dokumentů se předávají pouze na žádost a v případech, kdy by ověřené kopie byly nedostačující. Tyto originály jsou vráceny co nejdříve.
 Článek 9
 Výjimky z povinnosti poskytnout pomoc
 1. Pomoc může být odmítnuta nebo podmíněna splněním určitých podmínek nebo požadavků v případech, kdy se jedna ze stran domnívá, že by poskytnutí pomoci podle tohoto protokolu:
 a)
 mohlo ohrozit svrchovanost Bosny a Hercegoviny nebo členského státu, který byl požádán o pomoc podle tohoto protokolu; nebo
 b)
 mohlo ohrozit veřejný pořádek, bezpečnost nebo jiné základní zájmy, zejména v případech uvedených v čl. 10 odst. 2; nebo
 c)
 ohrožovalo průmyslové, obchodní nebo profesní tajemství.
 2. Dožádaný orgán může poskytnutí pomoci odložit, pokud by narušilo probíhající vyšetřování, stíhání nebo řízení. V tomto případě se dožádaný orgán s dožadujícím orgánem dohodne, zda je poskytnutí pomoci možné za podmínek, které může stanovit dožádaný orgán.
 3. Žádá-li dožadující orgán o pomoc, kterou by sám nemohl poskytnout, pokud by o ni byl požádán, uvede tuto skutečnost ve své žádosti. V tom případě záleží na rozhodnutí dožádaného orgánu, jak na tuto žádost odpoví.
 4. V případech podle odstavců 1 a 2 musí být rozhodnutí dožádaného orgánu a jeho důvody bezodkladně oznámeny dožadujícímu orgánu.
 Článek 10
 Výměna informací a důvěrnost
 1. Všechny informace sdělené v jakékoliv formě na základě tohoto protokolu jsou důvěrné nebo vyhrazené povahy v závislosti na předpisech platných v každé ze stran. Vztahuje se na ně povinnost zachovávat úřední tajemství a požívají ochrany poskytované informacím stejného druhu podle příslušných právních předpisů strany, která je obdržela, a odpovídajících ustanovení použitelných pro orgány Společenství.
 2. Výměnu osobních údajů lze provádět pouze v případě, že se strana získávající tyto údaje zaváže chránit je alespoň způsobem rovnocenným ochraně pro takový případ ve smluvní straně, která údaje poskytla. Za tímto účelem si strany navzájem sdělí informace o svých příslušných pravidlech, případně včetně právních předpisů platných v členských státech Společenství.
 3. Použití informací získaných podle


text:
tohoto protokolu v soudních nebo správních řízeních ve věcech jednání v rozporu s celními předpisy se považuje za použití pro účely tohoto protokolu. Strany tedy mohou ve svých důkazních záznamech, zprávách a výpovědích a při soudních řízeních a žalobách používat jako důkazy informace získané a dokumenty konzultované v souladu s tímto protokolem. Příslušný orgán, který poskytl tyto informace nebo umožnil přístup k těmto dokumentům, je o tomto použití informován.
 4. Získané informace lze použít pouze pro účely tohoto protokolu. Hodlá-li jedna ze smluvních stran použít tyto informace pro jiné účely, musí získat předchozí písemný souhlas orgánu, který informace poskytl. Takové použití potom podléhá případným omezením, která tento orgán stanoví.
 Článek 11
 Znalci a svědci
 Úředník dožádaného orgánu může být pověřen, aby v mezích svého pověření vystupoval jako znalec nebo svědek v soudním nebo správní řízení v záležitostech, na které se vztahuje tento protokol, a předkládal předměty, dokumenty nebo jejich ověřené kopie pro účely řízení. V předvolání musí být zejména uvedeno, u jakého soudního nebo správního orgánu má úředník vystupovat, v jaké věci a na základě jakého nároku nebo oprávnění bude úředník vyslechnut.
 Článek 12
 Náklady na pomoc
 Strany se vzdávají všech vzájemných nároků na úhradu nákladů vzniklých podle tohoto protokolu, kromě případných nákladů na znalce a svědky, tlumočníky a překladatele, kteří nejsou zaměstnanci veřejné správy.
 Článek 13
 Provádění
 1. Provádění tohoto protokolu se svěřuje celním orgánům Bosny a Hercegoviny na jedné straně a příslušným útvarům Evropské komise, případně celním orgánům členských států na straně druhé. Tyto orgány rozhodují o všech praktických opatřeních a ujednáních, která jsou nezbytná pro jeho uplatňování, přičemž zohledňují platné předpisy zejména na ochranu údajů. Příslušným orgánům mohou doporučovat změny tohoto protokolu, které považují za vhodné.
 2. Strany vzájemně konzultují a následně se informují o prováděcích pravidlech přijatých v souladu s ustanoveními tohoto protokolu.
 Článek 14
 Jiná ujednání
 1. S ohledem na příslušné pravomoci Společenství a členských států se ustanovení tohoto protokolu:
 a)
 nedotýkají závazků stran podle jiných mezinárodních dohod nebo úmluv;
 b)
 považují za doplňková k dohodám o vzájemné pomoci, které byly nebo mohou být uzavřeny mezi jednotlivými členskými státy a Bosnou a Hercegovinou; a
 c)
 nedotýkají ustanovení Společenství o sdělování informací získaných podle tohoto protokolu, které mohou být v zájmu Společenství, mezi příslušnými útvary Evropské komise a celními orgány členských států.
 2. Bez ohledu na ustanovení odstavce 1 mají ustanovení tohoto protokolu přednost před ustanoveními jakékoli z dvoustranných dohod o vzájemné pomoci, které byly nebo mohou být uzavřeny mezi jednotlivými členskými státy a Bosnou a Hercegovinou, pokud nejsou ustanovení těchto dohod slučitelná s ustanoveními tohoto protokolu.
 3. Strany navzájem konzultují případné otázky použitelnosti tohoto protokolu a řeší je v rámci Výboru pro stabilizaci a přidružení ustaveného Radou stabilizace a přidružení.
 PROTOKOL 6
 Řešení sporů
 KAPITOLA I
 Cíl a oblast působnosti
 Článek 1
 Cíl
 Cílem tohoto protokolu je předcházet a urovnávat spory mezi stranami a dospět k oboustranně přijatelným řešením.
 Článek 2
 Oblast působnosti
 Ustanovení tohoto protokolu se použijí pouze u rozporů, které se týkají výkladu a provádění níže uvedených ustanovení, včetně situace, kdy se jedna


text:
strana domnívá, že opatření přijaté druhou stranou nebo nečinnost druhé strany, je porušením závazků plynoucích z těchto ustanovení:
 a)
 Hlava IV (Volný pohyb zboží), s výjimkou článků 31, 38 a 39 odst. 1, 4 a 5 (pokud se tyto články týkají opatření přijatých podle čl. 39 odst. 1) a článku 45;
 b)
 Hlava V (Pohyb pracovníků, usazování, poskytování služeb, pohyb kapitálu).
 —
 Kapitola II (Usazování) (Články 50-54 a 56)
 —
 Kapitola III (Poskytování služeb) (články 57, 58 a čl. 59 odst. 2 a 3)
 —
 Kapitola IV (Běžné platby a pohyb kapitálu) (články 60 a 61)
 —
 Kapitola V Obecná ustanovení (články 63 až 69)
 c)
 Hlava VI (Sbližování právních předpisů, vymáhání práva a pravidla hospodářské soutěže):
 —
 Čl. 73 odst. 2 (duševní, průmyslové a obchodní vlastnictví) a čl. 74 odst. 1, odst. 2 první odrážka a odstavce 3 až 6 (veřejné zakázky).
 KAPITOLA II
 Postupy řešení sporu
 Oddíl I
 Rozhodčí řízení
 Článek 3
 Zahájení rozhodčího řízení
 1. Pokud strany nedospějí k urovnání sporu, může strana, která podala stížnost (dále jen „stěžovatel“), v souladu s podmínkami uvedenými v článku 126 této dohody písemně požádat Výbor pro stabilizaci a přidružení a stranu, proti které je stížnost podána, o ustavení rozhodčího tribunálu.
 2. Stěžovatel ve své žádosti uvede předmět sporu a dle povahy sporu buď opatření přijatá druhou stranou, nebo nečinnost, o kterých se domnívá, že představují porušení ustanovení uvedených v článku 2tohoto protokolu.
 Článek 4
 Složení rozhodčího tribunálu
 1. Rozhodčí tribunál se skládá ze tří rozhodců.
 2. Do 10 dnů ode dne doručení žádosti o ustavení rozhodčího tribunálu Výboru pro stabilizaci a přidružení zahájí strany konzultace s cílem dosáhnout dohody ohledně složení rozhodčího tribunálu.
 3. Pokud se strany nejsou schopny dohodnout na jeho složení ve lhůtě stanovené v odstavci 2, může každá ze stran požádat předsedu Výboru pro stabilizaci a přidružení nebo jeho zástupce, aby vybral všechny tři členy losem ze seznamu uvedeného v článku 15, přičemž mezi nimi bude jedna osoba z osob navržených stěžovatelem, jedna osoba z osob navržených stranou, proti níž je stížnost podána, a jedna osoba z rozhodců vybraných těmito stranami, která bude jednat jako předseda.
 V případě, že se strany dohodnou na jednom či více členech rozhodčího tribunálu, budou zbývající členové jmenování stejným postupem.
 4. Výběr rozhodců předsedou Výboru pro stabilizaci a přidružení nebo jeho zástupcem se uskutečňuje za přítomnosti zástupců obou stran.
 5. Dnem ustavení rozhodčího tribunálu je den, ve který je předseda rozhodčího tribunálu informován o jmenování tří rozhodců vzájemnou dohodou mezi stranami nebo popřípadě den, kdy byli vybráni v souladu s odstavcem 3.
 6. Pokud se strana domnívá, že rozhodce nesplňuje požadavky pravidel chování pro rozhodce uvedených v článku 18, přistoupí strany ke konzultaci a pokud se dohodnou, nahradí rozhodce a vyberou za něj náhradníka podle odstavce 7. Pokud se strany nedohodnou na nutnosti nahradit rozhodce, bude záležitost postoupena předsedovi rozhodčího tribunálu, jehož rozhodnutí bude konečné.
 Pokud se některá ze stran domnívá, že předseda rozhodčího tribunálu nesplňuje požadavky pravidel chování pro rozhodce uvedených v článku 18, bude záležitost postoupena jednomu ze zbývajících členů


text:
skupiny rozhodců, který bude jednat jako předseda a jehož jméno určí losem předseda Výboru pro stabilizaci a přidružení nebo jeho zástupce za přítomnosti zástupců obou stran, pokud se strany nedohodnou jinak.
 7. Pokud se rozhodce nemůže zúčastnit řízení, odstoupí nebo byl nahrazen podle odstavce 6, je do 5 dnů v souladu s postupy pro výběr, podle kterých byl vybrán původní rozhodce, vybrán náhradník. Rozhodčí řízení bude pozastaveno na dobu potřebnou k provedení tohoto řízení.
 Článek 5
 Rozhodnutí rozhodčího tribunálu
 1. Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí stranám a Výboru pro stabilizaci a přidružení do 90 dnů ode dne ustavení rozhodčího tribunálu. Pokud se rozhodčí tribunál domnívá, že tento termín nemůže být dodržen, musí to předseda tribunálu písemně oznámit stranám a Výboru pro stabilizaci a přidružení a uvést důvody průtahů. Za žádných okolností nesmí být rozhodnutí vydáno později než 120 dnů ode dne ustavení tribunálu.
 2. V naléhavých případech, včetně těch, které se týkají zboží podléhajícího rychlé zkáze, rozhodčí tribunál vyvine veškeré úsilí, aby bylo rozhodnutí vydáno do 45 dnů ode dne ustavení tohoto tribunálu. Za žádných okolností nesmí být rozhodnutí vydáno později než 100 dnů ode dne ustavení tohoto tribunálu. Rozhodčí tribunál může vydat předběžné rozhodnutí do 10 dnů ode dne svého ustavení, pokud se domnívá, že jde o naléhavý případ.
 3. Rozhodnutí musí obsahovat popis skutkových okolností, výčet použitelných ustanovení této dohody a základní odůvodnění všech dílčích rozhodnutí a závěrů. Rozhodnutí může obsahovat doporučení ohledně opatření, která mají být přijata s cílem zajistit soulad s rozhodnutím.
 4. Stěžovatel může svoji stížnost stáhnout kdykoli před oznámením rozhodnutí stranám a Výboru pro stabilizaci a přidružení, a to písemným oznámením předsedovi rozhodčího tribunálu, straně, proti které je stížnost podána a Výboru pro stabilizaci a přidružení. Stáhnutím stížnosti není dotčeno právo stěžovatele podat v téže věci k pozdějšímu datu novou stížnost.
 5. Rozhodčí tribunál na žádost obou stran pozastaví kdykoli svoji činnost na dobu nepřesahující 12 měsíců. Pokud byla lhůta 12 měsíců překročena, zmocnění k ustavení tribunálu vyprší, přičemž nebude dotčeno právo stěžovatele požádat v téže věci v pozdější fázi o ustavení nového tribunálu.
 Oddíl II
 Provedení rozhodnutí
 Článek 6
 Provedení rozhodnutí rozhodčího tribunálu
 Každá strana přijme veškerá opatření nezbytná k provedení rozhodnutí rozhodčího tribunálu a usiluje o dohodu ohledně přiměřené lhůty pro provedení tohoto rozhodnutí.
 Článek 7
 Přiměřená lhůta pro provedení rozhodnutí
 1. Nejpozději do 30 dnů od oznámení rozhodnutí rozhodčího tribunálu dotčeným stranám sdělí stěžovatel straně, proti které je stížnost podána, lhůtu, kterou potřebuje pro provedení rozhodnutí (dále „přiměřená lhůta“). Obě strany usilují o dohodu ohledně přiměřené lhůty.
 2. Pokud se strany nemohou dohodnout na přiměřené lhůtě pro provedení rozhodnutí rozhodčího tribunálu, může strana, proti které byla stížnost podána, požádat do 20 dnů od oznámení učiněného podle odstavce 1 Výbor pro stabilizaci a přidružení, aby znovu svolal rozhodčí tribunál a určil přiměřenou lhůtu. Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí do 20 dnů ode dne podání žádosti.
 3. V případě, že není možné, aby byl původní tribunál nebo někteří jeho členové znovu svoláni, použijí se postupy uvedené v článku 4. Lhůta pro oznámení rozhodnutí


text:
zůstává 20 dnů ode dne ustavení tribunálu.
 Článek 8
 Přezkum opatření přijatých za účelem provedení rozhodnutí rozhodčího tribunálu
 1. Strana, proti které byla stížnost podána, oznámí druhé straně a Výboru pro stabilizaci a přidružení před uplynutím přiměřené lhůty opatření, která musí přijmout, aby bylo dodrženo rozhodnutí rozhodčího tribunálu.
 2. V případě neshody mezi stranami, která se týká souladu opatření oznámených v odstavci 1 tohoto článku s ustanoveními uvedenými v článku 2, může stěžovatel požádat původní rozhodčí tribunál o rozhodnutí v této věci. Tato žádost musí obsahovat vysvětlení, proč opatření není v souladu s dohodou. Pokud je rozhodčí tribunál znovu svolán, vydá své rozhodnutí do 45 dní ode dne svého znovuustavení.
 3. V případě, že není možné, aby byl původní rozhodčí tribunál nebo někteří jeho členové znovu svolán, použijí se postupy uvedené v článku 4. Lhůta pro oznámení rozhodnutí zůstává 45 dnů ode dne ustavení tribunálu.
 Článek 9
 Dočasná nápravná opatření v případě nesouladu s rozhodnutím
 1. Pokud strana, proti níž byla stížnost podána, neoznámí opatření přijaté za účelem provedení rozhodnutí rozhodčího tribunálu před uplynutím přiměřené lhůty nebo pokud rozhodčí tribunál rozhodne, že opatření oznámené podle čl. 8 odst. 1 není v souladu s povinnostmi strany podle této dohody, strana, proti níž byla stížnost podána, pokud je požádán stěžovatelem, předloží nabídku dočasných kompenzací.
 2. Pokud do 30 dnů od uplynutí přiměřené lhůty není dosaženo dohody ohledně kompenzací nebo je přijato rozhodnutí rozhodčího tribunálu podle článku 8, že opatření přijaté za účelem provedení rozhodnutí není v souladu s touto dohodou, je stěžovatel oprávněn po oznámení druhé straně a Výboru pro stabilizaci a přidružení pozastavit uplatňování výhod udělovaných podle ustanovení uvedených v článku 2 tohoto protokolu v rozsahu odpovídajícím nepříznivému hospodářskému dopadu způsobenému tímto porušením. Stěžovatel může uplatňovat pozastavení po dobu deseti dnů od oznámení, pokud strana, proti níž byla stížnost podána, nepožádala o rozhodčí řízení podle odstavce 3.
 3. Pokud se strana, proti níž byla stížnost podána, se domnívá, že rozsah pozastavení výhod neodpovídá nepříznivému hospodářskému dopadu způsobenému tímto narušením, může před uplynutím desetidenní lhůty uvedené v odstavci 2 písemně požádat předsedu původního rozhodčího tribunálu o znovuustavení původního rozhodčího tribunálu. Rozhodčí tribunál oznámí své rozhodnutí o rozsahu pozastavení výhod stranám a Výboru pro stabilizaci a přidružení do 30 dnů ode dne podání žádosti. Výhody nesmí být pozastaveny do té doby, než rozhodčí tribunál vydá své rozhodnutí, a všechna pozastavení musí být v souladu s rozhodnutím rozhodčího tribunálu.
 4. Pozastavení výhod je dočasné a použije se pouze do doby, než bude opatření porušující dohodu zrušeno či změněno tak, aby bylo v souladu s dohodou, nebo dokud se strany nedohodnou na urovnání sporu.
 Článek 10
 Přezkum opatření za účelem provedení rozhodnutí přijatých po pozastavení výhod
 1. Strana, proti níž byla stížnost podána, oznámí druhé straně a Výboru pro stabilizaci a přidružení opatření, které přijala za účelem provedení rozhodnutí rozhodčího tribunálu, a svoji žádost o ukončení pozastavení výhod uplatňovaných stěžovatelem.
 2. Pokud strany nedospějí k dohodě ohledně slučitelnosti oznámeného opatření s dohodou do 30 dnů ode dne předložení tohoto oznámení, může stěžovatel písemně požádat předsedu


text:
původního rozhodčího tribunálu, aby vydal rozhodnutí v této věci. Tato žádost musí být oznámena současně druhé straně a Výboru pro stabilizaci a přidružení. Rozhodnutí rozhodčího tribunálu musí být oznámeno do 45 dnů ode dne podání žádosti. Pokud rozhodčí tribunál rozhodne, že opatření přijaté za účelem provedení rozhodnutí není v souladu s touto dohodou, určí, zda stěžovatel může pokračovat v pozastavení výhod v původním či rozdílném rozsahu. Pokud rozhodčí tribunál rozhodne, že opatření přijaté za účelem provedení rozhodnutí je v souladu s touto dohodou, bude pozastavení výhod ukončeno.
 3. V případě, že není možné, aby byl původní rozhodčí tribunál nebo někteří jeho členové znovu svoláni, použijí se postupy uvedené v článku 4 tohoto protokolu. Lhůta pro oznámení rozhodnutí zůstává 45 dnů ode dne ustavení tohoto tribunálu.
 Oddíl III
 Společná ustanovení
 Článek 11
 Veřejná slyšení
 Jednání rozhodčího tribunálu jsou veřejná za podmínek stanovených v jednacím řádu uvedeném v článku 18, pokud rozhodčí tribunál z vlastního podnětu nebo na žádost stran nerozhodne jinak.
 Článek 12
 Informace a odborné poradenství
 Na žádost strany nebo z vlastní iniciativy může tribunál požadovat informace od zdrojů, které považuje pro účely rozhodčího řízení za vhodné. Tribunál má také právo požádat o stanovisko odborníky, považuje-li to za vhodné. Informace získané tímto způsobem musí být zpřístupněny oběma stranám, které se k nim mohou vyjádřit. Zúčastněné strany jsou oprávněny zaslat rozhodčímu tribunálu informace amicus curiae za podmínek stanovených v jednacím řádu uvedeném v článku 18.
 Článek 13
 Výkladová pravidla
 Rozhodčí tribunál uplatňuje a vykládá ustanovení této dohody v souladu se zvykovými pravidly výkladu mezinárodního práva veřejného, včetně Vídeňské úmluvy o smluvním právu. Není oprávněn podávat výklad acquis communautaire. Skutečnost, že ustanovení je v podstatě shodné s ustanovením Smlouvy o založení Evropského společenství, není při výkladu tohoto ustanovení rozhodující.
 Článek 14
 Usnášení a rozhodnutí rozhodčího tribunálu
 1. Veškeré usnesení rozhodčího tribunálu, včetně přijetí rozhodnutí, se přijímají většinovým hlasováním.
 2. Veškerá rozhodnutí rozhodčího tribunálu jsou pro strany závazná. Budou oznámena stranám a Výboru pro stabilizaci a přidružení, který je zpřístupní veřejnosti, pokud na základě dohody nerozhodne jinak.
 KAPITOLA III
 Obecná ustanovení
 Článek 15
 Seznam rozhodců
 1. Výbor pro stabilizaci a přidružení nejpozději do šesti měsíců od vstupu tohoto protokolu v platnost sestaví seznam 15 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci rozhodců. Každá ze stran vybere 5 osob. Strany se také dohodnou na pěti osobách, které budou vykonávat funkci předsedy rozhodčího tribunálu. Výbor pro stabilizaci a přidružení odpovídá za udržování seznamu na výše uvedené úrovni.
 2. Rozhodci by měli mít odborné znalosti a zkušenosti v oblasti práva, mezinárodního práva, práva Společenství nebo mezinárodního obchodu. Měli by být nezávislí, zastávat tuto funkci podle svých vlastních schopností a nebýt spojeni s žádnou organizací nebo vládou nebo od nich přijímat pokyny a měli by jednat v souladu s pravidly chování pro rozhodce uvedenými v článku 18.
 Článek 16
 Vztah k závazkům WTO
 Po případném přistoupení Bosny a Hercegoviny ke Světové obchodní organizaci (WTO) platí:
 a)
 Rozhodčí tribunály ustavené podle tohoto protokolu nerozhodují spory týkající se práv a povinností stran vyplývajících z Dohody o zřízení Světové


text:
obchodní organizace.
 b)
 Právo stran uplatnit ustanovení o řešení sporů uvedené v tomto protokolu není dotčeno žádnou akcí v rámci WTO, včetně akcí pro urovnání sporů. Avšak pokud některá ze stran ve vztahu ke konkrétnímu opatření zahájila řízení o urovnání sporu podle čl. 3 odst. 1 tohoto protokolu nebo podle Dohody o WTO, nesmí zahájit řízení o urovnání téhož sporu u jiného tribunálu, dokud první řízení nebude ukončeno. Pro účely tohoto odstavce je řízení o urovnání sporu podle Dohody o WTO považováno za zahájené od okamžiku, kdy jedna strana požádala o ustavení rozhodčího tribunálu podle článku 6 Výkladu pravidel a postupů řešení sporů v rámci WTO.
 c)
 Žádné ustanovení tohoto protokolu nebrání stranám, aby uplatňovaly pozastavení závazků schválených orgánem WTO pro řešení sporů.
 Článek 17
 Lhůty
 1. Všechny lhůty uvedené v tomto protokolu se počítají v kalendářních dnech ode dne následujícího po dni, kdy došlo k jednání nebo skutečnosti, k níž se vztahují.
 2. Veškeré lhůty uvedené v tomto protokolu mohou být prodlouženy vzájemnou dohodou stran.
 3. Veškeré lhůta uvedené v tomto protokolu mohou být prodlouženy také předsedou rozhodčího tribunálu na základě odůvodněné žádosti některé ze stran nebo z jeho vlastní iniciativy.
 Článek 18
 Jednací řád, pravidla chování pro rozhodce a změny protokolu
 1. Rada stabilizace a přidružení vypracuje nejpozději šest měsíců do vstupu tohoto protokolu v platnost jednací řád obsahující pravidla vedení řízení před rozhodčím tribunálem.
 2. Rada stabilizace a přidružení doplní nejpozději šest měsíců po vstupu tohoto protokolu v platnost jednací řád pravidly chování pro rozhodce, jež zaručují nezávislost a nestrannost rozhodců.
 3. Rada stabilizace a přidružení může rozhodnout o změně tohoto protokolu, s výjimkou článku 2.
 PROTOKOL 7
 O vzájemných preferenčních koncesích na některá vína a o vzájemném uznávání, ochraně a kontrole názvů vín, lihovin a aromatizovaných vín
 Článek 1
 Tento protokol obsahuje:
 1)
 Dohodu o vzájemných preferenčních obchodních koncesích pro některá vína (příloha I tohoto protokolu).
 2)
 Dohodu o vzájemném uznávání, ochraně a kontrole názvů vín, lihovin a aromatizovaných vín (příloha II tohoto protokolu).
 Článek 2
 Dohoda uvedená v článku 1 se vztahuje na:
 1)
 vína kódu 22.04 harmonizovaného systému Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému popisu a číselném označování zboží podepsané v Bruselu dne 14. června 1983, která byla vyrobena z čerstvých hroznů,
 a)
 pocházející ze Společenství a vyrobená v souladu s pravidly pro enologické postupy a ošetřování stanovenými v hlavě V nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (1) a nařízení Komise (ES) č. 1622/2000 ze dne 24. července 2000, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem a zavádí se kodex Společenství pro enologické postupy a ošetření (2);
 nebo
 (b)
 pocházející z Bosny a Hercegoviny a vyrobená v souladu s pravidly pro enologické postupy a ošetření v souladu s právem Bosny a Hercegoviny. Tato pravidla pro enologické postupy a ošetření musí být v souladu s právními předpisy Společenství.
 2)
 lihoviny kódu 22.08 úmluvy uvedené v odstavci 1, které
 a)
 pocházejí ze Společenství a jsou v souladu


text:
s nařízením Rady (EHS) č. 1576/89 ze dne 29. května 1989, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu lihovin (3), a s nařízením Komise (EHS) č. 1014/90 ze dne 24. dubna 1990, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu lihovin (4);
 nebo
 b)
 pocházejí z Bosny a Hercegoviny a byly vyrobeny v souladu s právem Bosny a Hercegoviny, musí být v souladu s právními předpisy Společenství.
 3)
 aromatizovaná vína kódu 22.05 úmluvy uvedené v odstavci 1, která
 a)
 pocházejí ze Společenství a jsou v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 1601/91 ze dne 10. června 1991, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů (5);
 nebo
 b)
 pocházejí z Bosny a Hercegoviny, byla vyrobena v souladu s právem Bosny a Hercegoviny a musí být v souladu s právními předpisy Společenství.
 (1) Úř. věst. L 179, 14.7.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1).
 (2) Úř. věst. L 194, 31.7.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1300/2007 (Úř. věst. L 289, 7.11.2007, s. 8).
 (3) Úř. věst. L 160, 12.6.1989, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2005.
 (4) Úř. věst. L 105, 25.4.1990, s. 9. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2140/98 (Úř. věst. L 270, 7.10.1998, s. 9).
 (5) Úř. věst. L 149, 14.6.1991, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2005.
 PŘÍLOHA I K PROTOKOLU 7
 DOHODA MEZI SPOLEČENSTVÍM A BOSNOU A HERCEGOVINOU O VZÁJEMNÝCH PREFERENČNÍCH OBCHODNÍCH KONCESÍCH NA NĚKTERÁ VÍNA
 1.
 Na dovoz následujících vín uvedených v článku 2 tohoto protokolu do Společenství se vztahují tyto koncese:
 Kód KN
 Popis zboží
 (podle čl. 2 odst. 1 písm. b) protokolu 7)
 Platné clo
 Množství (hl)
 Zvláštní ustanovení
 ex 2204 10
 Jakostní šumivé víno
 osvobozeno
 12 800
 (1)
 ex 2204 21
 Víno z čerstvých hroznů
 ex 2204 29
 Víno z čerstvých hroznů
 osvobozeno
 3 200
 (1)
 2.
 Společenství přizná preferenční nulové clo v rámci celních kvót podle bodu 1 s výhradou, že pro vývozy těchto množství nebude Bosna a Hercegovina vyplácet žádné vývozní subvence.
 3.
 Na dovoz následujících vín uvedených v článku 2 tohoto protokolu do Bosny a Hercegoviny se vztahují tyto koncese:
 Celní kód Bosny a Hercegoviny
 Popis zboží
 (podle čl. 2 odst. 1 písm. a) protokolu 7)
 Platné clo
 V den vstupu v platnost – množství (hl)
 Roční zvýšení (hl)
 Zvláštní ustanovení
 ex 2204 10
 Jakostní šumivé víno
 osvobozeno
 6 000
 1 000
 (2)
 ex 2204 21
 Víno z čerstvých hroznů
 4.
 Bosna a Hercegovina přizná preferenční nulové clo v rámci celních kvót podle bodu 3 s výhradou, že pro vývozy těchto množství nebude Společenství vyplácet žádné vývozní subvence.
 5.
 Pravidla původu uplatňovaná podle této dohody jsou stanovena v protokolu 2 k dohodě o stabilizaci a přidružení.
 6.
 Dovoz vína v rámci koncesí stanovených v dohodě v této příloze je podmíněn předložením osvědčení a průvodního dokladu v souladu s nařízením


text:
Komise (ES) č. 883/2001 ze dne 24. dubna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 pro obchod se třetími zeměmi s produkty v odvětví vína (3), které potvrzují, že dotyčné víno je v souladu s čl. 2 odst. 1 protokolu 7 k dohodě o stabilizaci a přidružení. Osvědčení a průvodní doklad vydává úřední subjekt uznaný oběma smluvními stranami uvedený ve společně vypracovaných seznamech.
 7.
 Do tří let po vstupu této dohody v platnost přezkoumají smluvní strany možnost vzájemného poskytnutí dalších koncesí, přičemž vezmou v úvahu vývoj vzájemného obchodu s vínem.
 8.
 Smluvní strany zajistí, aby vzájemně přiznané výhody nebyly omezovány jinými opatřeními.
 9.
 Na žádost kterékoli smluvní strany proběhnou konzultace o jakémkoli problému souvisejícím s uplatňováním dohody v této příloze.
 (1) Na žádost některé ze smluvních stran mohou být svolány konzultace za účelem přizpůsobení kvót převedením množství z kvóty pro položku ex 2204 29 na kvótu pro položky ex 2204 10 a ex 2204 21.
 (2) Roční nárůst se použije až do doby, než kvóta dosáhne maximální výše 8 000 hl.
 (3) Úř. věst. L 128, 10.5.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1234/02007 (Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1).
 PŘÍLOHA II K PROTOKOLU 7
 DOHODA MEZI SPOLEČENSTVÍM A BOSNOU A HERCEGOVINOU O VZÁJEMNÉM UZNÁVÁNÍ, OCHRANĚ A KONTROLE NÁZVŮ VÍN, LIHOVIN A AROMATIZOVANÝCH VÍN
 Článek 1
 Cíle
 1. Strany na základě nediskriminace a vzájemnosti a za podmínek stanovených v této příloze uznávají, chrání a kontrolují názvy produktů uvedených v článku 2 tohoto protokolu.
 2. Strany přijmou veškerá nezbytná obecná a zvláštní opatření, aby zajistily dodržování závazků stanovených touto přílohou a dosažení cílů této přílohy
 Článek 2
 Definice
 Pro účely dohody v této příloze, a není-li v ní stanoveno jinak, se rozumí:
 a)
 výrazem „pocházející z“ použitým v souvislosti s názvem jedné ze smluvních stran:
 —
 víno vyrobené zcela na území dané smluvní strany výhradně z hroznů, které byly sklizeny na území této smluvní strany,
 —
 lihovina nebo aromatizované víno vyrobené na území této smluvní strany;
 b)
 „zeměpisným označením“ uvedeným v dodatku 1 označení uvedené v čl. 22 odst. 1 Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (dále jen „dohoda TRIPS“);
 c)
 „tradičním výrazem“ tradičně používaný název podle dodatku 2, který se vztahuje především k produkční metodě nebo jakosti, barvě, druhu nebo místu nebo historické události související s historií dotyčného vína a který je uznávaný právními předpisy smluvní strany za účelem označování a obchodní úpravy vína pocházejícího z území této smluvní strany;
 d)
 „homonymním“ totožné zeměpisné označení nebo totožný tradiční výraz nebo označení tak podobné, že při použití k označení by mohlo vést k záměně s jiným místem, jiným postupem nebo jinou věcí;
 e)
 „označením“ slova používaná při označování vína, lihoviny či aromatizovaného vína na etiketách nebo v průvodních dokladech při přepravě vína, lihoviny či aromatizovaného vína, v obchodních dokladech, zejména na fakturách a dodacích listech, jakož i při reklamě;
 f)
 „etiketou“ veškerá označení a ostatní výrazy, značky, vyobrazení, zeměpisná označení nebo ochranné známky, podle kterých se vína, lihoviny a aromatizovaná vína


text:
rozlišují a které jsou uvedeny na téže nádobě včetně uzávěru nebo na visačce připevněné k nádobě a na krycím obalu hrdla lahví;
 g)
 „obchodní úpravou“ souhrn výrazů, odkazů atd. vztahujících se na víno, lihovinu nebo aromatizované víno použitých na etiketách a balení, na nádobách, uzávěrech, v reklamních materiálech a/nebo jakýchkoli materiálech na podporu prodeje;
 h)
 „balením“ ochranné obaly, jako je papír, jakékoli opletení, krabice a bedny používané při přepravě jedné nebo více nádob nebo za účelem prodeje konečnému spotřebiteli;
 i)
 „vyrobeným“ celý proces výroby vína, lihoviny a aromatizovaného vína;
 j)
 „vínem“ pouze nápoj získaný úplným nebo částečným alkoholovým kvašením čerstvých hroznů odrůd révy uvedených v dohodě v této příloze, též lisovaných, nebo moštu hroznů;
 k)
 „odrůdami révy“ odrůdy druhu Vitis Vinifera, aniž jsou dotčeny možné právní předpisy některé ze smluvních stran týkající se používání různých odrůd révy pro víno vyrobené na území této smluvní strany;
 l)
 „Dohodou o WTO“ dohoda z Marrákeše o zřízení Světové obchodní organizace, podepsaná dne 15. dubna 1994.
 Článek 3
 Obecná pravidla pro dovoz a uvádění na trh
 Není-li v dohodě v této příloze stanoveno jinak, řídí se dovoz a uvádění produktů uvedených v článku 2 tohoto protokolu na trh právními a správními předpisy používanými na území dotyčné smluvní strany.
 HLAVA I
 VZÁJEMNÁ OCHRANA NÁZVŮ VÍN, LIHOVIN A AROMATIZOVANÝCH VÍN
 Článek 4
 Chráněné názvy
 Aniž jsou dotčeny články 5, 6 a 7 této přílohy, chráněny jsou:
 a)
 pokud jde o výrobky uvedené v článku 2:
 i)
 odkazy na název členského státu, z něhož víno, lihovina a aromatizované víno pochází nebo jiné názvy, které daný členský stát označují,
 ii)
 zeměpisná označení uvedená v dodatku I, části A v písmenu a) pro vína, v písmenu b) pro lihoviny a v písmenu c) pro aromatizovaná vína;
 iii)
 tradiční výrazy uvedené v dodatku 2, části A.
 b)
 pokud jde o vína, lihoviny a aromatizovaná vína pocházející z Bosny a Hercegoviny:
 i)
 odkazy na název „Bosna a Hercegovina“ nebo jakýkoli jiný název označující tuto zemi,
 ii)
 zeměpisná označení uvedená v dodatku I, části B v písmenu a) pro vína, v písmenu b) pro lihoviny a v písmenu c) pro aromatizovaná vína.
 Článek 5
 Ochrana názvů odkazujících na členské státy Společenství a Bosnu a Hercegovinu
 1. V Bosně a Hercegovině jsou odkazy na členské státy Společenství a jiné názvy používané k označení daného členského státu pro účely identifikace původu vína, lihoviny a aromatizovaného vína:
 a)
 vyhrazeny pro vína, lihoviny a aromatizovaná vína pocházející z dotyčného členského státu a
 b)
 smí se používat pouze za podmínek stanovených právními a správními předpisy Společenství.
 2. Ve Společenství jsou odkazy na Bosnu a Hercegovinu a jiné názvy používané k označení Bosny a Hercegoviny pro účely identifikace původu vína, lihoviny a aromatizovaného vína
 a)
 vyhrazeny pro vína, lihoviny a aromatizovaná vína pocházející z Bosny a Hercegoviny a
 b)
 smí se používat pouze za podmínek stanovených právními a správními předpisy Bosny a Hercegoviny.
 Článek 6
 Ochrana zeměpisných označení
 1. V Bosně a Hercegovině jsou zeměpisná označení Společenství uvedená v dodatku 1, části A:
 a)
 chráněna pro vína, lihoviny


text:
a aromatizovaná vína pocházející ze Společenství a
 b)
 smí se používat pouze za podmínek stanovených právními a správními předpisy Společenství;
 2. ve Společenství jsou zeměpisná označení Bosny a Hercegoviny uvedená v dodatku 1, části B:
 a)
 chráněna pro vína, lihoviny a aromatizovaná vína pocházející z Bosny a Hercegoviny a
 b)
 smí se používat pouze za podmínek stanovených právními a správními předpisy Bosny a Hercegoviny.
 3. Smluvní strany přijmou v souladu s touto dohodou všechna nezbytná opatření k zajištění vzájemné ochrany zeměpisných označení podle čl. 4 písm. a) bodu ii) a čl. 4 písm. b) bodu ii), které jsou používány pro označování a obchodní úpravu vín, lihovin a aromatizovaných vín pocházejících z území smluvních stran. Za tímto účelem použije každá smluvní strana vhodné právní prostředky podle článku 23 Dohody TRIPS k zajištění účinné ochrany a k zamezení používání zeměpisných označení k identifikaci vín, lihovin a aromatizovaných vín, na něž se dotyčná označení nebo výrazy nevztahují.
 4. Zeměpisná označení uvedená v článku 4 jsou vyhrazena výlučně pro výrobky pocházející z území té smluvní strany, na kterou se vztahují, a smí být používána pouze za podmínek stanovených právními a správními předpisy této smluvní strany.
 5. Ochrana stanovená v dohodě v této příloze zakazuje zejména jakékoli používání chráněných názvů vín, lihovin a aromatizovaných vín, která nepocházejí z uvedené zeměpisné oblasti, a uplatňuje se i v případě, že
 a)
 je uveden skutečný původ vína, lihoviny nebo aromatizovaného vína,
 b)
 je zeměpisné označení použito v překladu,
 c)
 je k názvu připojen výraz jako „druh“, „typ“, „styl“, „imitace“, „způsob“ nebo jiné podobné výrazy,
 d)
 chráněné označení se používá jakýmkoli způsobem pro produkty čísla 20.09 harmonizovaného systému Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému popisu a číselném označování zboží podepsané v Bruselu dne 14. června 1983.
 6. Jsou-li zeměpisná označení uvedená v dodatku 1 homonymní, poskytuje se ochrana každému označení za předpokladu, že se používá v dobré víře. Smluvní strany společně stanoví praktické podmínky používání, za nichž budou homonymní zeměpisná označení od sebe rozlišována, přičemž je třeba zajistit, aby bylo spravedlivě zacházeno s příslušnými výrobci a aby spotřebitelé nebyli uváděni v omyl.
 7. Pokud je zeměpisné označení uvedené v dodatku 1 homonymní se zeměpisným označením třetí země, použije se čl. 23 odst. 3 dohody TRIPS.
 8. Dohodou v této příloze nejsou nijak dotčena práva jakékoli osoby na obchodní použití jejího jména nebo jména jejího předchůdce v obchodu, není-li toto jméno použito způsobem, který by mohl spotřebitele uvést v omyl.
 9. Dohoda v této příloze nezavazuje žádnou smluvní stranu chránit zeměpisné označení druhé smluvní strany uvedené v dodatku 1, které není nebo již není chráněno ve své zemi původu nebo se v této zemi již nepoužívá.
 10. Vstupem této dohody v platnost přestanou smluvní strany považovat chráněná zeměpisná označení uvedená v příloze 1 za běžné výrazy používané v obecném jazyce smluvních stran jako běžné názvy pro vína, lihoviny a aromatická vína ve smyslu čl. 24 odst. 6 dohody TRIPS.
 Článek 7
 Ochrana tradičních výrazů
 1. V Bosně a Hercegovině se tradiční výrazy používané ve Společenství, které jsou uvedeny v dodatku 2,


text:
a)
 nepoužijí k označení nebo obchodní úpravě vína pocházejícího z Bosny a Hercegoviny a
 b)
 použijí se k označení nebo obchodní úpravě vína pocházejícího ze Společenství pouze v souvislosti s víny, jejichž původ, kategorie a jazyk jsou stanoveny v dodatku 2, a za podmínek stanovených právními a správními předpisy Společenství.
 2. Bosna a Hercegovina přijme v souladu s dohodou v této příloze nezbytná opatření k zajištění ochrany tradičních výrazů podle článku 4, které jsou používány pro označování a obchodní úpravu vín pocházejících z území Společenství. Za tímto účelem poskytne Bosna a Hercegovina vhodné právní prostředky k zajištění účinné ochrany a k zamezení používání tradičních výrazů k označení vína, které jimi nemůže být označeno, a to ani v případě, že je k použitým tradičním výrazům připojen výraz jako „druh“, „typ“, „styl“, „imitace“ a „způsob“ nebo jiné podobné výrazy.
 3. Ochrana tradičních výrazů se vztahuje pouze na:
 a)
 jazyk nebo jazyky, v nichž jsou uvedeny v dodatku 2, a nikoli na jejich překlad a
 b)
 na kategorii výrobků, která je podle dodatku 2 ve Společenství chráněna.
 Článek 8
 Ochranné známky
 1. Příslušné úřady stran zamítnou pro víno, lihovinu nebo aromatizované víno zápis ochranné známky, která se shoduje s odkazem na zeměpisné označení chráněné podle článku 4 nebo se mu podobá nebo tento odkaz obsahuje, pokud toto víno, lihovina nebo aromatizované víno není tohoto původu ani není v souladu s příslušnými pravidly pro použití tohoto odkazu.
 2. Příslušné úřady stran zamítnou pro víno zápis ochranné známky, která obsahuje tradiční výraz chráněný dohodou v této příloze, pokud dotyčné víno není vínem, pro něž je tradiční výraz vyhrazen podle dodatku 2.
 3. Bosna a Hercegovina přijme nezbytná opatření ke změně všech obchodních značek, aby plně odstranila veškeré odkazy na zeměpisná označení Společenství chráněná podle článku 4. Všechny uvedené odkazy budou odstraněny nejpozději do 31. prosince 2008.
 Článek 9
 Vývoz
 Strany přijmou všechna nezbytná opatření, aby se v případě, že se vína, lihoviny a aromatizovaná vína pocházející z území jedné ze stran vyvážejí a uvádějí na trh mimo území této strany, nepoužívala chráněná zeměpisná označení podle čl. 4 písm. a) bodu ii) a čl. 4 písm. b) bodu ii) a v případě vín tradiční výrazy této strany podle čl. 4 písm. a) bodu iii) k označení a obchodní úpravě těchto výrobků pocházejících z území druhé strany.
 HLAVA II
 PROVÁDĚNÍ DOHODY A VZÁJEMNÁ POMOC MEZI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY A ŘÍZENÍ TÉTO DOHODY
 Článek 10
 Pracovní skupina
 1. Při podvýboru pro zemědělství, který má být zřízen v souladu s článkem 119 dohody o stabilizaci a přidružení, se zřizuje pracovní skupina.
 2. Pracovní skupina dohlíží na řádné fungování dohody v této příloze a zabývá se včemi otázkami, které vzniknou při jejím provádění.
 3. Pracovní skupina může vydávat doporučení a projednávat a podávat návrhy v souvislosti s veškerými otázkami společného zájmu v odvětví vín, lihovin a aromatizovaných vín, které by mohly přispívat k dosažení cílů dohody v této příloze. Schází se na žádost kterékoli smluvní strany střídavě ve Společenství a v Bosně a Hercegovině; místo, způsob a čas určí smluvní strany


text:
vzájemnou dohodou.
 Článek 11
 Úkoly stran
 1. Smluvní strany přímo nebo prostřednictvím pracovní skupiny podle článku 10 udržují styk ve všech záležitostech, které se týkají provádění a fungování dohody v této příloze.
 2. Bosna a Hercegovina určí jako svůj zastupující orgán ministerstvo zahraničního obchodu a hospodářských vztahů. Společenství určí jako svůj zastupující orgán generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova Evropské komise. Jestliže jedna smluvní strana změní svůj zastupující orgán, oznámí to druhé smluvní straně.
 3. Zastupující orgán zajišťuje koordinaci činností všech orgánů odpovědných za provádění dohody v této příloze.
 4. Strany:
 a)
 rozhodnutím Výboru pro stabilizaci a přidružení společně mění seznamy podle článku 4, aby zohlednily případné změny právních a správních předpisů stran;
 b)
 rozhodnutím Výboru pro stabilizaci a přidružení společně přijímají změny dodatků dohody v této příloze. Dodatky se za změněné považují buď ode dne uvedeného ve výměně dopisů mezi stranami nebo ode dne rozhodnutí pracovní skupiny;
 c)
 společně stanoví praktické podmínky podle čl. 6 odst. 6;
 d)
 vzájemně se informují o záměru přijmout nová nařízení nebo změny stávajících nařízení ohledně otázek veřejného zájmu, jako je zdraví nebo ochrana spotřebitele, které mají význam pro odvětví vín, lihovin a aromatizovaných vín;
 e)
 vzájemně si oznamují všechna právní, správní a soudní rozhodnutí týkající se provádění dohody v této příloze a vzájemně se informují o opatřeních přijatých na základě těchto rozhodnutí.
 Článek 12
 Uplatňování a provádění dohody v této příloze
 Strany určí kontaktní místa uvedená v dodatku 3, která budou odpovědná za uplatňování a provádění dohody v této příloze.
 Článek 13
 Provádění dohody a vzájemná pomoc mezi stranami
 1. Pokud označení nebo obchodní úprava vína, lihoviny nebo aromatizovaného vína zejména na etiketě nebo v úředních či obchodních dokladech nebo v reklamě je v rozporu s dohodou v této příloze, přijmou smluvní strany potřebná správní opatření nebo zahájí soudní řízení s cílem potírat nekalou soutěž nebo zabránit jakýmkoliv jiným způsobem neoprávněnému používání chráněného názvu.
 2. Opatření a řízení uvedená v odstavci 1 se zahajují zejména tehdy,
 a)
 pokud jsou použity označení či překlad označení, názvy, nápisy nebo vyobrazení týkající se vína, lihoviny nebo aromatizovaného vína, jejichž názvy jsou dohodou v této příloze chráněny, která přímo nebo nepřímo poskytují chybné nebo zavádějící údaje o původu, druhu nebo jakosti vína, lihoviny nebo aromatizovaného vína,
 b)
 pokud jsou pro potřebu balení použity nádoby, které jsou zavádějící s ohledem na původ vína.
 3. Má-li některá ze stran odůvodněné podezření, že:
 a)
 víno, lihovina nebo aromatizované víno ve smyslu článku 2 tohoto protokolu, s nímž se obchoduje nebo obchodovalo v Bosně a Hercegovině a ve Společenství, není v souladu s pravidly pro odvětví vín, lihovin a aromatizovaných vín ve Společenství nebo v Bosně a Hercegovině nebo s touto dohodou; a
 b)
 tento nesoulad je zvláštním zájmem druhé smluvní strany a mohl by vést ke správním opatřením nebo soudnímu řízení,
 neprodleně o této skutečnosti informuje zastupující orgán druhé smluvní strany.
 4. Informace poskytované podle odstavce 3 zahrnují podrobnosti o nedodržení pravidel pro odvětví vín, lihovin a aromatizovaných vín smluvní strany nebo o nedodržení dohody v této příloze a


text:
přikládají se k nim úřední, obchodní nebo jiné příslušné doklady a údaje o tom, jaká správní opatření lze případně přijmout nebo jaké soudní řízení lze zahájit.
 Článek 14
 Konzultace
 1. Domnívá-li se jedna ze stran, že druhá smluvní strana nedodržela závazek podle dohody v této příloze, zahájí smluvní strany konzultace.
 2. Smluvní strana, která požádá o konzultace, poskytne druhé straně všechny informace potřebné k podrobnému prozkoumání příslušného případu.
 3. V případech, kdy by jakékoli zpoždění mohlo ohrozit lidské zdraví nebo oslabit účinnost opatření pro potírání podvodů, mohou být přijata vhodná dočasná ochranná opatření bez předchozí konzultace za předpokladu, že budou konzultace zahájeny okamžitě po přijetí těchto opatření.
 4. Jestliže při konzultacích podle odstavců 1 a 3 nedosáhly smluvní strany dohody, může smluvní strana, která požádala o konzultace nebo která přijala opatření podle odstavce 3, přijmout vhodná opatření v souladu s článkem 126 dohody o stabilizaci a přidružení s cílem zajistit řádné uplatňování dohody v této příloze.
 HLAVA III
 OBECNÁ USTANOVENÍ
 Článek 15
 Tranzit malých množství
 1. Tato dohoda se nevztahuje na vína, lihoviny a aromatizovaná vína, která:
 a)
 jsou přepravována tranzitně přes území jedné ze smluvních stran, nebo
 b)
 pocházejí z území jedné ze smluvních stran a která se mezi smluvními stranami dodávají v malých množstvích za podmínek a podle postupů stanovených v odstavci 2:
 2. Za malé množství vína, lihoviny a aromatizovaného vína se považují tato množství:
 a)
 množství v nádobách o objemu nejvýše 5 litrů označených etiketou a opatřených jednorázovým uzávěrem, pokud celkové přepravované množství tvořené jednou zásilkou nebo více oddělenými zásilkami nepřesahuje 50 litrů;
 b)
 i)
 množství nepřesahující 30 litrů, převážené v osobním zavazadle cestujícího;
 ii)
 množství nepřesahující 30 litrů, odesílané v zásilkách mezi soukromými osobami;
 iii)
 množství, které je součástí majetku stěhujících se soukromých osob;
 iv)
 množství nejvýše 1 hektolitr, které se dováží za účelem vědeckých nebo technických pokusů;
 v)
 množství určené pro diplomatická, konzulární nebo podobná zařízení, které se dováží jako součást jejich bezcelního přídělu;
 vi)
 množství z palubních zásob mezinárodních dopravních prostředků.
 Případ výjimky uvedený v písmenu a) nelze kombinovat s jedním nebo více případy výjimek uvedenými v v písmenu b).
 Článek 16
 Uvedení stávajících zásob na trh
 1. Vína, lihoviny nebo aromatizovaná vína, která v době vstupu této dohody v platnost nebo před ním byla v souladu s vnitrostátními právními předpisy jedné či druhé smluvní strany vyrobena, připravena, označena a obchodně upravena způsobem, který dohoda v této příloze zakazuje, se mohou uvádět na trh až do vyčerpání zásob.
 2. Vína, lihoviny a aromatizovaná vína, která byla vyrobena, připravena, označena a obchodně upravena podle této dohody, ale jejichž výroba, označení a obchodní úprava již nevyhovují dohodě v této příloze v důsledku změny této dohody, se mohou uvádět na trh až do vyčerpání zásob, pokud se smluvní strany nedohodnou jinak.
 DODATEK 1
 SEZNAM CHRÁNĚNÝCH NÁZVŮ
 (uvedených v článcích 4 a 6 přílohy II protokolu 7)
 ČÁST A: VE SPOLEČENSTVÍ
 (A).-. VÍNA POCHÁZEJÍCÍ ZE SPOLEČENSTVÍ
 RAKOUSKO
 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí
 Burgenland
 Carnuntum
 Donauland
 Kamptal
 Kärnten
 Kremstal
 Mittelburgenland
 Neusiedlersee
 Neusiedlersee-Hügelland
 Niederösterreich
 Oberösterreich
 Salzburg
 Steiermark
 Südburgenland


text:
Süd-Oststeiermark
 Südsteiermark
 Thermenregion
 Tirol
 Traisental
 Vorarlberg
 Wachau
 Weinviertel
 Weststeiermark
 Wien
 2. Stolní vína se zeměpisným označením
 Bergland
 Steirerland
 Weinland
 Wien
 BELGIE
 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí
 Côtes de Sambre et Meuse
 Hagelandse Wijn
 Haspengouwse Wijn
 Heuvellandse wijn
 Vlaamse mousserende kwaliteitswijn
 2. Stolní vína se zeměpisným označením
 Vin de pays des jardins de Wallonie
 Vlaamse landwijn
 BULHARSKO
 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí
 Stanovené pěstitelské oblasti
 Асеновград (Asenovgrad)
 Черноморски район (Black Sea Region)
 Брестник (Brestnik)
 Драгоево (Dragoevo)
 Евксиноград (Evksinograd)
 Хан Крум (Han Krum)
 Хърсово (Harsovo)
 Хасково (Haskovo)
 Хисаря (Hisarya)
 Ивайловград (Ivaylovgrad)
 Карлово (Karlovo)
 Карнобат (Karnobat)
 Ловеч (Lovech)
 Лозица (Lozitsa)
 Лом (Lom)
 Любимец (Lyubimets)
 Лясковец (Lyaskovets)
 Мелник (Melnik)
 Монтана (Montana)
 Нова Загора (Nova Zagora)
 Нови Пазар (Novi Pazar)
 Ново село (Novo Selo)
 Оряховица (Oryahovitsa)
 Павликени (Pavlikeni)
 Пазарджик (Pazardjik)
 Перущица (Perushtitsa)
 Плевен (Pleven)
 Пловдив (Plovdiv)
 Поморие (Pomorie)
 Русе (Ruse)
 Сакар (Sakar)
 Сандански (Sandanski)
 Септември (Septemvri)
 Шивачево (Shivachevo)
 Шумен (Shumen)
 Славянци (Slavyantsi)
 Сливен (Sliven)
 Южно Черноморие (Southern Black Sea Coast)
 Стамболово (Stambolovo)
 Стара Загора (Stara Zagora)
 Сухиндол (Suhindol)
 Сунгурларе (Sungurlare)
 Свищов (Svishtov)
 Долината на Струма (Struma valley)
 Търговище (Targovishte)
 Върбица (Varbitsa)
 Варна (Varna)
 Велики Преслав (Veliki Preslav)
 Видин (Vidin)
 Враца (Vratsa)
 Ямбол (Yambol)
 2. Stolní vína se zeměpisným označením
 Дунавска равнина (Danube Plain)
 Тракийска низина (Thracian Lowlands)
 KYPR
 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí
 V řečtině
 V angličtině
 Stanovené pěstitelské oblasti
 Dílčí pěstitelské oblasti
 (též uvedené za názvem stanovené pěstitelské oblasti)
 Stanovené pěstitelské oblasti
 Dílčí pěstitelské oblasti
 (též uvedené za názvem stanovené pěstitelské oblasti)
 Κουμανδαρία
 Commandaria
 Λαόνα Ακάμα
 Laona Akama
 Βουνί Παναγιάς – Αμπελίτης
 Vouni Panayia – Ambelitis
 Πιτσιλιά
 Pitsilia
 Κρασοχώρια Λεμεσού ...
 Αφάμης nebo Λαόνα
 Krasohoria Lemesou
 Afames nebo Laona
 2. Stolní vína se zeměpisným označením
 V řečtině
 V angličtině
 Λεμεσός
 Lemesos
 Πάφος
 Pafos
 Λευκωσία
 Lefkosia
 Λάρνακα
 Larnaka
 ČESKÁ REPUBLIKA
 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí
 Stanovené pěstitelské oblasti
 (též doplněné názvem dílčí pěstitelské oblasti)
 Dílčí pěstitelské oblasti
 (též doplněné buď názvem vinařské obce a/nebo názvem viniční trati)
 Čechy
 litoměřická
 mělnická
 Morava
 mikulovská
 slovácká
 velkopavlovická
 znojemská
 2. Stolní vína se zeměpisným označením
 české zemské víno
 moravské zemské víno
 FRANCIE
 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí
 Alsace Grand Cru, doplněno názvem menší zeměpisné jednotky
 Alsace, též doplněno názvem menší zeměpisné jednotky
 Alsace nebo Vin d'Alsace, doplněno či nedoplněno názvem „Edelzwicker“ nebo názvem vína názvem odrůdy révy a/nebo názvem menší zeměpisné jednotky
 Ajaccio
 Aloxe-Corton
 Anjou, též doplněno či nedoplněno názvem Val de Loire nebo Coteaux de la Loire nebo Villages Brissac
 Anjou, též doplněno nebo nedoplněno názvy „Gamay“, „Mousseux“ nebo „Villages“
 Arbois
 Arbois Pupillin
 Auxey-Duresses nebo Auxey-Duresses Côte de Beaune nebo Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages
 Bandol
 Banyuls
 Barsac
 Bâtard-Montrachet
 Béarn or Béarn Bellocq
 Beaujolais Supérieur
 Beaujolais, též doplněno či nedoplněno názvem menší zeměpisné jednotky
 Beaujolais-Villages
 Beaumes-de-Venise, též případně uvedeno za „Muscat de“
 Beaune
 Bellet nebo Vin de Bellet
 Bergerac
 Bienvenues Bâtard-Montrachet
 Blagny
 Blanc Fumé de Pouilly
 Blanquette de Limoux
 Blaye
 Bonnes Mares
 Bonnezeaux
 Bordeaux Côtes de Francs
 Bordeaux Haut-Benauge
 Bordeaux, též doplněno či nedoplněno slovem „Clairet“ nebo „Supérieur“ nebo „Rosé“ nebo „mousseux“
 Bourg
 Bourgeais
 Bourgogne, též doplněno či nedoplněno slovem „Clairet“ nebo „Rosé“ nebo


text:
názvem menší zeměpisné jednotky
 Bourgogne Aligoté
 Bourgueil
 Bouzeron
 Brouilly
 Buzet
 Cabardès
 Cabernet d'Anjou
 Cabernet de Saumur
 Cadillac
 Cahors
 Canon-Fronsac
 Cap Corse, uvedeno za „Muscat de“
 Cassis
 Cérons
 Chablis Grand Cru, doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Chablis, též doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Chambertin
 Chambertin Clos de Bèze
 Chambolle-Musigny
 Champagne
 Chapelle-Chambertin
 Charlemagne
 Charmes-Chambertin
 Chassagne-Montrachet nebo Chassagne-Montrachet Côte de Beaune nebo Chassagne-Montrachet Côte de Beaune-Villages
 Château Châlon
 Château Grillet
 Châteaumeillant
 Châteauneuf-du-Pape
 Châtillon-en-Diois
 Chenas
 Chevalier-Montrachet
 Cheverny
 Chinon
 Chiroubles
 Chorey-lès-Beaune nebo Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune nebo Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune-Villages
 Clairette de Bellegarde
 Clairette de Die
 Clairette du Languedoc, doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Clos de la Roche
 Clos de Tart
 Clos des Lambrays
 Clos Saint-Denis
 Clos Vougeot
 Collioure
 Condrieu
 Corbières, doplněno či nedoplněno o výraz Boutenac
 Cornas
 Corton
 Corton-Charlemagne
 Costières de Nîmes
 Côte de Beaune, též doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Côte de Beaune-Villages
 Côte de Brouilly
 Côte de Nuits
 Côte Roannaise
 Côte Rôtie
 Coteaux Champenois, též doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Coteaux d'Aix-en-Provence
 Coteaux d'Ancenis, též doplněno či nedoplněno o název odrůdy révy
 Coteaux de Die
 Coteaux de l'Aubance
 Coteaux de Pierrevert
 Coteaux de Saumur
 Coteaux du Giennois
 Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet
 Coteaux du Languedoc, doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Coteaux du Layon nebo Coteaux du Layon Chaume
 Coteaux du Layon, též doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Coteaux du Loir
 Coteaux du Lyonnais
 Coteaux du Quercy
 Coteaux du Tricastin
 Coteaux du Vendômois
 Coteaux Varois
 Côte-de-Nuits-Villages
 Côtes Canon-Fronsac
 Côtes d'Auvergne, též doplněno názvem menší zeměpisné jednotky
 Côtes de Beaune, doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Côtes de Bergerac
 Côtes de Blaye
 Côtes de Bordeaux Saint-Macaire
 Côtes de Bourg
 Côtes de Brulhois
 Côtes de Castillon
 Côtes de Duras
 Côtes de la Malepère
 Côtes de Millau
 Côtes de Montravel
 Côtes de Provence, též doplněno či nedoplněno o výraz Sainte Victoire
 Côtes de Saint-Mont
 Côtes de Toul
 Côtes du Forez
 Côtes du Frontonnais, doplněno či nedoplněno o výraz Fronton nebo Villaudric
 Côtes du Jura
 Côtes du Lubéron
 Côtes du Marmandais
 Côtes du Rhône
 Côtes du Rhône Villages, doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Côtes du Roussillon
 Côtes du Roussillon Villages, též doplněno názvem obcí Caramany nebo Latour de France nebo Les Aspres nebo Lesquerde nebo Tautavel
 Côtes du Ventoux
 Côtes du Vivarais
 Cour-Cheverny
 Crémant d'Alsace
 Crémant de Bordeaux
 Crémant de Bourgogne
 Crémant de Die
 Crémant de Limoux
 Crémant de Loire
 Crémant du Jura
 Crépy
 Criots Bâtard-Montrachet
 Crozes Ermitage
 Crozes-Hermitage
 Echezeaux
 Entre-Deux-Mers nebo Entre-Deux-Mers Haut-Benauge
 Ermitage
 Faugères
 Fiefs Vendéens, též doplněno či nedoplněno o slova „lieu dits“ Mareuil nebo Brem nebo Vix nebo Pissotte
 Fitou
 Fixin
 Fleurie
 Floc de Gascogne
 Fronsac
 Frontignan
 Gaillac
 Gaillac Premières Côtes
 Gevrey-Chambertin
 Gigondas
 Givry
 Grand Roussillon
 Grands Echezeaux
 Graves
 Graves de Vayres
 Griotte-Chambertin
 Gros Plant du Pays Nantais
 Haut Poitou
 Haut-Médoc
 Haut-Montravel
 Hermitage
 Irancy
 Irouléguy
 Jasnières
 Juliénas
 Jurançon
 L'Etoile
 La Grande Rue
 Ladoix or Ladoix Côte de Beaune or Ladoix Côte de beaune-Villages
 Lalande de


text:
Pomerol
 Languedoc, ať následuje či nenásleduje název menší zeměpisné jednotky
 Latricières-Chambertin
 Les-Baux-de-Provence
 Limoux
 Lirac
 Listrac-Médoc
 Loupiac
 Lunel, též uvedeno za „Muscat de“
 Lussac Saint-Émilion
 Mâcon nebo Pinot-Chardonnay-Macôn
 Mâcon, též doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Mâcon-Villages
 Macvin du Jura
 Madiran
 Maranges Côte de Beaune nebo Maranges Côtes de Beaune-Villages
 Maranges, doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Marcillac
 Margaux
 Marsannay
 Maury
 Mazis-Chambertin
 Mazoyères-Chambertin
 Médoc
 Menetou Salon, doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Mercurey
 Meursault nebo Meursault Côte de Beaune nebo Meursault Côte de Beaune-Villages
 Minervois
 Minervois-la-Livinière
 Mireval
 Monbazillac
 Montagne Saint-Émilion
 Montagny
 Monthélie nebo Monthélie Côte de Beaune nebo Monthélie Côte de Beaune-Villages
 Montlouis, též doplněno o výraz „mousseux“ nebo „pétillant“
 Montrachet
 Montravel
 Morey-Saint-Denis
 Morgon
 Moselle
 Moulin-à-Vent
 Moulis
 Moulis-en-Médoc
 Muscadet
 Muscadet Coteaux de la Loire
 Muscadet Côtes de Grandlieu
 Muscadet Sèvre-et-Maine
 Musigny
 Néac
 Nuits
 Nuits-Saint-Georges
 Orléans
 Orléans-Cléry
 Pacherenc du Vic-Bilh
 Palette
 Patrimonio
 Pauillac
 Pécharmant
 Pernand-Vergelesses nebo Pernand-Vergelesses Côte de Beaune nebo Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages
 Pessac-Léognan
 Petit Chablis, doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Pineau des Charentes
 Pinot-Chardonnay-Macôn
 Pomerol
 Pommard
 Pouilly Fumé
 Pouilly-Fuissé
 Pouilly-Loché
 Pouilly-sur-Loire
 Pouilly-Vinzelles
 Premières Côtes de Blaye
 Premières Côtes de Bordeaux, doplněno či nedoplněno o název
 menší zeměpisné jednotky
 Puisseguin Saint-Émilion
 Puligny-Montrachet nebo Puligny-Montrachet Côte de Beaune nebo Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages
 Quarts-de-Chaume
 Quincy
 Rasteau
 Rasteau Rancio
 Régnié
 Reuilly
 Richebourg
 Rivesaltes, též uvedeno za „Muscat de“
 Rivesaltes Rancio
 Romanée (La)
 Romanée Conti
 Romanée Saint-Vivant
 Rosé des Riceys
 Rosette
 Roussette de Savoie, doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Roussette du Bugey, doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Ruchottes-Chambertin
 Rully
 Saint Julien
 Saint-Amour
 Saint-Aubin nebo Saint-Aubin Côte de Beaune nebo Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages
 Saint-Bris
 Saint-Chinian
 Sainte-Croix-du-Mont
 Sainte-Foy Bordeaux
 Saint-Émilion
 Saint-Emilion Grand Cru
 Saint-Estèphe
 Saint-Georges Saint-Émilion
 Saint-Jean-de-Minervois, též uvedeno za „Muscat de“
 Saint-Joseph
 Saint-Nicolas-de-Bourgueil
 Saint-Péray
 Saint-Pourçain
 Saint-Romain nebo Saint-Romain Côte de Beaune nebo Saint-Romain Côte de Beaune-
 Villages
 Saint-Véran
 Sancerre
 Santenay nebo Santenay Côte de Beaune nebo Santenay Côte de Beaune-Villages
 Saumur
 Saumur Champigny
 Saussignac
 Sauternes
 Savennières
 Savennières-Coulée-de-Serrant
 Savennières-Roche-aux-Moines
 Savigny nebo Savigny-lès-Beaune
 Seyssel
 Tâche (La)
 Tavel
 Thouarsais
 Touraine Amboise
 Touraine Azay-le-Rideau
 Touraine Mesland
 Touraine Noble Joue
 Touraine, též doplněno o výraz „mousseux“ nebo „pétillant“
 Tursan
 Vacqueyras
 Valençay
 Vin d'Entraygues et du Fel
 Vin d'Estaing
 Vin de Corse, doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Vin de Lavilledieu
 Vin de Savoie nebo Vin de Savoie-Ayze, též doplněno názvem menší zeměpisné jednotky
 Vin du Bugey, doplněno či nedoplněno o název menší zeměpisné jednotky
 Vin Fin de la Côte de Nuits
 Viré Clessé
 Volnay
 Volnay Santenots
 Vosne-Romanée
 Vougeot
 Vouvray, též doplněno či nedoplněno o výraz „mousseux“ nebo „pétillant“
 2. Stolní vína se zeměpisným označením
 Vin de pays de l'Agenais
 Vin de pays d'Aigues
 Vin de pays de l'Ain
 Vin de pays de l'Allier
 Vin de pays d'Allobrogie
 Vin de pays des Alpes de Haute-Provence
 Vin de pays des Alpes Maritimes
 Vin de pays de l'Ardèche
 Vin de pays d'Argens
 Vin de pays de l'Ariège
 Vin de pays de l'Aude
 Vin de pays de l'Aveyron
 Vin de pays des Balmes dauphinoises
 Vin


text:
de pays de la Bénovie
 Vin de pays du Bérange
 Vin de pays de Bessan
 Vin de pays de Bigorre
 Vin de pays des Bouches du Rhône
 Vin de pays du Bourbonnais
 Vin de pays du Calvados
 Vin de pays de Cassan
 Vin de pays Cathare
 Vin de pays de Caux
 Vin de pays de Cessenon
 Vin de pays des Cévennes, doplněno či nedoplněno o název Mont Bouquet
 Vin de pays Charentais, doplněno či nedoplněno o název Ile de Ré nebo Ile d'Oléron nebo Saint-Sornin
 Vin de pays de la Charente
 Vin de pays des Charentes-Maritimes
 Vin de pays du Cher
 Vin de pays de la Cité de Carcassonne
 Vin de pays des Collines de la Moure
 Vin de pays des Collines rhodaniennes
 Vin de pays du Comté de Grignan
 Vin de pays du Comté tolosan
 Vin de pays des Comtés rhodaniens
 Vin de pays de la Corrèze
 Vin de pays de la Côte Vermeille
 Vin de pays des coteaux charitois
 Vin de pays des coteaux d'Enserune
 Vin de pays des coteaux de Besilles
 Vin de pays des coteaux de Cèze
 Vin de pays des coteaux de Coiffy
 Vin de pays des coteaux Flaviens
 Vin de pays des coteaux de Fontcaude
 Vin de pays des coteaux de Glanes
 Vin de pays des coteaux de l'Ardèche
 Vin de pays des coteaux de l'Auxois
 Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse
 Vin de pays des coteaux de Laurens
 Vin de pays des coteaux de Miramont
 Vin de pays des coteaux de Montélimar
 Vin de pays des coteaux de Murviel
 Vin de pays des coteaux de Narbonne
 Vin de pays des coteaux de Peyriac
 Vin de pays des coteaux des Baronnies
 Vin de pays des coteaux du Cher et de l'Arnon
 Vin de pays des coteaux du Grésivaudan
 Vin de pays des coteaux du Libron
 Vin de pays des coteaux du Littoral Audois
 Vin de pays des coteaux du Pont du Gard
 Vin de pays des coteaux du Salagou
 Vin de pays des coteaux de Tannay
 Vin de pays des coteaux du Verdon
 Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban
 Vin de pays des côtes catalanes
 Vin de pays des côtes de Gascogne
 Vin de pays des côtes de Lastours
 Vin de pays des côtes de Montestruc
 Vin de pays des côtes de Pérignan
 Vin de pays des côtes de Prouilhe
 Vin de pays des côtes de Thau
 Vin de pays des côtes de Thongue
 Vin de pays des côtes du Brian
 Vin de pays des côtes de Ceressou
 Vin de pays des côtes du Condomois
 Vin de pays des côtes du Tarn
 Vin de pays des côtes du Vidourle
 Vin de pays de la Creuse
 Vin de pays de Cucugnan
 Vin de pays des Deux-Sèvres
 Vin de pays de la Dordogne
 Vin de pays du Doubs
 Vin de pays de la Drôme
 Vin de pays Duché d'Uzès
 Vin de pays de Franche-Comté, doplněno či nedoplněno o výraz Coteaux de Champlitte
 Vin de pays du Gard
 Vin de pays du


text:
Gers
 Vin de pays des Hautes-Alpes
 Vin de pays de la Haute-Garonne
 Vin de pays de la Haute-Marne
 Vin de pays des Hautes-Pyrénées
 Vin de pays d'Hauterive, doplněno či nedoplněno o výraz Val d'Orbieu nebo Coteaux du Termenès nebo Côtes de Lézignan
 Vin de pays de la Haute-Saône
 Vin de pays de la Haute-Vienne
 Vin de pays de la Haute vallée de l'Aude
 Vin de pays de la Haute vallée de l'Orb
 Vin de pays des Hauts de Badens
 Vin de pays de l'Hérault
 Vin de pays de l'Ile de Beauté
 Vin de pays de l'Indre et Loire
 Vin de pays de l'Indre
 Vin de pays de l'Isère
 Vin de pays du Jardin de la France, doplněno či nedoplněno o výraz Marches de Bretagne nebo Pays de Retz
 Vin de pays des Landes
 Vin de pays de Loire-Atlantique
 Vin de pays du Loir et Cher
 Vin de pays du Loiret
 Vin de pays du Lot
 Vin de pays du Lot et Garonne
 Vin de pays des Maures
 Vin de pays de Maine et Loire
 Vin de pays de la Mayenne
 Vin de pays de Meurthe-et-Moselle
 Vin de pays de la Meuse
 Vin de pays du Mont Baudile
 Vin de pays du Mont Caume
 Vin de pays des Monts de la Grage
 Vin de pays de la Nièvre
 Vin de pays d'Oc
 Vin de pays du Périgord, doplněno či nedoplněno o Vin de Domme
 Vin de pays de la Petite Crau
 Vin de pays des Portes de Méditerranée
 Vin de pays de la Principauté d'Orange
 Vin de pays du Puy de Dôme
 Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques
 Vin de pays des Pyrénées-Orientales
 Vin de pays des Sables du Golfe du Lion
 Vin de pays de la Sainte Baume
 Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert
 Vin de pays de Saint-Sardos
 Vin de pays de Sainte Marie la Blanche
 Vin de pays de Saône et Loire
 Vin de pays de la Sarthe
 Vin de pays de Seine et Marne
 Vin de pays du Tarn
 Vin de pays du Tarn et Garonne
 Vin de pays des Terroirs landais, doplněno či nedoplněno o Coteaux de Chalosse nebo Côtes de L'Adour nebo Sables Fauves nebo Sables de l'Océan
 Vin de pays de Thézac-Perricard
 Vin de pays du Torgan
 Vin de pays d'Urfé
 Vin de pays du Val de Cesse
 Vin de pays du Val de Dagne
 Vin de pays du Val de Montferrand
 Vin de pays de la Vallée du Paradis
 Vin de pays du Var
 Vin de pays du Vaucluse
 Vin de pays de la Vaunage
 Vin de pays de la Vendée
 Vin de pays de la Vicomté d'Aumelas
 Vin de pays de la Vienne
 Vin de pays de la Vistrenque
 Vin de pays de l'Yonne
 NĚMECKO
 1. Jakostní vína stanovených pěstitelských oblastí
 Názvy stanovených pěstitelských oblastí
 (též doplněné názvem dílčí pěstitelské oblasti)
 Dílčí pěstitelské oblasti
 Ahr
 Walporzheim/Ahrtal
 Baden
 Badische Bergstraße
 Bodensee
 Breisgau
 Kaiserstuhl
 Kraichgau
 Markgräflerland
 Ortenau
 Tauberfranken
 Tuniberg
 Franken
 Maindreieck
 Mainviereck
 Steigerwald
 Hessische Bergstraße
 Starkenburg
 Umstadt
 Mittelrhein
 Loreley
 Siebengebirge
 Mosel-Saar-Ruwer (1)
 nebo Mosel
 Bernkastel