text:
ledu.
 3.5
 Systém řízení bezpečnosti (audit procesů)
 3.5.1
 Pokud jde o software a hardware používaný v „daném systému“, musí výrobce schvalovacímu orgánu prokázat, že pokud jde o systém řízení bezpečnosti, jsou zavedeny, aktualizovány a v rámci organizace dodržovány účinné postupy, metodiky a nástroje k řízení bezpečnosti a zajištění souladu během celého životního cyklu výrobku (návrh, vývoj, výroba, provoz včetně dodržování pravidel silničního provozu a vyřazení z provozu).
 3.5.2
 Musí být zaveden proces navrhování a vývoje, včetně systému řízení bezpečnosti, řízení a provádění požadavků, zkoušení, sledování poruch, nápravy a uvedení do provozu.
 3.5.3
 Výrobce zavede a udržuje účinné komunikační kanály mezi svými odděleními, jež odpovídají za funkční/provozní bezpečnost, kybernetickou bezpečnost a další příslušné oblasti přispívající k zajištění bezpečnosti vozidel.
 3.5.4
 Výrobce musí mít postupy pro monitorování bezpečnostních incidentů/nárazů/srážek způsobených činností systému automatizovaného udržování vozidla v jízdním pruhu a postup pro řešení případných bezpečnostních nedostatků po registraci (monitorování v terénu v uzavřeném okruhu) a pro aktualizaci vozidel. Tímto postupem se schvalovacímu orgánu hlásí kritické incidenty (např. střet s jinými účastníky silničního provozu a potenciální nedostatky důležité z hlediska bezpečnosti).
 3.5.5
 Výrobce musí prokázat, že se provádějí pravidelné nezávislé interní audity procesů, aby bylo zajištěno důsledné uplatňování postupů zavedených v souladu s body 3.5.1 až 3.5.4.
 3.5.6
 Výrobci přijmou vhodná opatření (např. smluvní ujednání, jasná rozhraní, systém řízení kvality) ve vztahu ke svým dodavatelům s cílem zajistit, aby systém řízení bezpečnosti u dodavatelů splňoval požadavky bodu 3.5.1 (kromě prvků týkajících se vozidel, jako jsou „provoz“ a „vyřazení z provozu“), 3.5.2, 3.5.3 a 3.5.5.
 4. OVĚŘENÍ A ZKOUŠKY
 4.1
 Funkční provoz „daného systému“, jak je stanoven v dokumentech požadovaných v bodě 3, se zkouší takto:
 4.1.1
 Ověření funkce „daného systému“
 Schvalovací orgán ověří „daný systém“ za bezporuchových podmínek tak, že na zkušební dráze otestuje některé z funkcí, jež výrobce popisuje v bodě 3.2, a zkontroluje celkové chování systému za skutečných jízdních podmínek včetně dodržování pravidel silničního provozu.
 Při těchto zkouškách nesmí chybět scénář, při němž je funkce systému potlačena řidičem.
 Zkoušky podle této přílohy musí přihlédnout ke zkouškám, které již byly provedeny podle přílohy 5 tohoto předpisu.
 4.1.1.1
 Výsledky ověření musí odpovídat popisu, včetně ovládacích strategií, který výrobce uvedl v bodě 3.2, a musí splňovat požadavky tohoto předpisu.
 4.1.2
 Ověření koncepce bezpečnosti podle bodu 3.4
 Reakce „daného systému“ pod vlivem vad v jakékoli samostatné jednotce se musí zkontrolovat použitím odpovídajících výstupních signálů do elektrických jednotek nebo mechanických prvků za účelem simulace účinků vnitřních poruch v rámci dané jednotky. Schvalovací orgán musí tuto kontrolu provést nejméně u jedné samostatné jednotky, avšak nekontroluje reakci „daného systému“ na současné vícenásobné poruchy samostatných jednotek.
 Schvalovací orgán musí ověřit, že tyto zkoušky zahrnují prvky, které mohou ovlivňovat řiditelnost vozidla a informace pro uživatele (prvky týkající se rozhraní člověk–stroj, např. scénáře při převzetí řízení).
 4.1.2.1
 Schvalovací orgány rovněž zkontrolují řadu scénářů, které jsou kritické pro detekci předmětů a událostí a odezvu na ně a pro charakterizaci rozhodovacích funkcí a funkcí HMI systému (např. obtížně zjistitelný předmět, dosažení mezí provozně-konstrukční domény, scénáře s komplikovaným provozem), jak jsou definovány v tomto předpisu.


text:
4.1.2.2
 Výsledky ověření se musí shodovat s doloženým shrnutím analýzy nebezpečí na úrovni celkového účinku tak, aby byly koncepce bezpečnosti a její realizace potvrzeny jako přiměřené a v souladu s požadavky tohoto předpisu.
 4.2
 Simulační nástroj a matematické modely lze k ověření koncepce bezpečnosti použít v souladu s rozpisem 8 připojeným k dohodě z roku 1958 (revize 3), zejména u scénářů, které nelze snadno provést na zkušební dráze nebo v podmínkách skutečného provozu. Výrobce prokáže rozsah simulačního nástroje, jeho vhodnost pro dotčený scénář, jakož i validaci provedenou pro řetězec simulačních nástrojů (korelace výsledku s fyzickými zkouškami).
 5. PODÁVÁNÍ ZPRÁV
 Protokoly o hodnocení musí být vyhotoveny tak, aby umožňovaly zpětnou zjistitelnost, např. verze kontrolovaných dokumentů jsou kódovány a uvedeny v záznamech technické zkušebny.
 Příklad možného uspořádání způsobu hodnocení technickou zkušebnou určeného pro schvalovací orgán je uveden v dodatku 1 k této příloze. Položky uvedené v tomto dodatku jsou uvedeny jako minimální soubor položek, které je třeba obsáhnout.
 6. SDĚLENÍ OSTATNÍM SCHVALOVACÍM ORGÁNŮM (DODATEK 2) OBSAHUJÍCÍ:
 a)
 popis provozně-konstrukční domény a funkční architektury vyšší úrovně zaměřený na funkce, jež jsou k dispozici řidiči, cestujícím ve vozidle a ostatním účastníkům silničního provozu;
 b)
 zkušební výsledky z procesu ověřování provedeného schvalovacími orgány.
 7. ZPŮSOBILOST AUDITORŮ/HODNOTITELŮ
 Posouzení podle této přílohy provádějí pouze auditoři/hodnotitelé, kteří mají pro tyto účely nezbytné technické a administrativní znalosti. Zejména musí být způsobilí jako auditoři/hodnotitelé pro účely normy ISO 26262-2018 (Funkční bezpečnost – silniční vozidla) a ISO/PAS 21448 (Bezpečnost zamýšlené funkce silničních vozidel); a musí být schopni provést nezbytné provázání s aspekty kybernetické bezpečnosti v souladu s předpisem OSN č. 155 a normou ISO/SAE 21434). Způsobilost by měla být prokázána vhodnou kvalifikací nebo jinými rovnocennými záznamy o odborné přípravě.
 Dodatek 1
 Vzor formuláře pro posouzení systému automatizovaného udržování vozidla v jízdním pruhu
 Zkušební protokol č.: ...
 1.
 Identifikace
 1.1
 Značka: ...
 1.2
 Typ vozidla: ...
 1.3
 Způsob označení systému na vozidle: ...
 1.4
 Umístění tohoto označení: ...
 1.5
 Název a adresa výrobce: ...
 1.6
 Název a adresa případného zástupce výrobce...
 1.7
 Formální soubor dokumentace výrobce:
 Referenční číslo dokumentace: ...
 Datum původního vydání: ...
 Datum poslední aktualizace: ...
 2.
 Popis systému (systémů) zkoušeného vozidla (zkoušených vozidel)
 2.1
 Obecný popis: ...
 2.2
 Popis všech řídicích funkcí „daného systému“ a způsobů činnosti: ...
 2.3
 Popis konstrukčních částí a schémata jednotlivých propojení v „daném systému“:
 3.
 Koncepce bezpečnosti výrobce
 3.1
 Popis toku signálů, pracovních dat a jejich priorit: ...
 3.2
 Prohlášení výrobce:
 Výrobce (výrobci) ... potvrzuje (potvrzují), že „daný systém“ nepředstavuje nepřiměřené riziko pro řidiče, cestující ve vozidle a ostatní účastníky silničního provozu.
 3.3
 Základní architektura softwaru a metody a nástroje použité při jeho návrhu: ...
 3.4
 Vysvětlení koncepce bezpečnosti „daného systému“:...
 3.5
 Dokumentované analýzy chování „daného systému“ při jednotlivých nebezpečích nebo poruchách: ...
 3.6
 Popis opatření zavedených s ohledem na podmínky vnějšího prostředí: ...
 3.7
 Ustanovení pro pravidelnou technickou prohlídku „daného systému“:...
 3.8
 Výsledky ověřovací zkoušky „daného systému“ podle bodu 4.1.1 přílohy 4 předpisu OSN č. 157:...
 3.9
 Výsledky ověřovací zkoušky koncepce bezpečnosti podle bodu 4.1.2 přílohy 4 předpisu OSN č. 157: ...
 3.10

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
Datum zkoušky/zkoušek: ...
 3.11
 Tato zkouška byla provedena a její výsledky byly zaznamenány do protokolu podle ... předpisu OSN č. 157 naposledy pozměněného sérií změn ...
 Technická zkušebna provádějící zkoušky:
 Podpis: ...Datum: ...
 3.12
 Poznámky: ...
 Dodatek 2
 Formulář informačního dokumentu pro systémy automatizovaného udržování vozidla v jízdním pruhu, který výrobce předkládá při schválení typu
 1. POPIS SYSTÉMU AUTOMATIZOVANÉHO UDRŽOVÁNÍ VOZIDLA V JÍZDNÍM PRUHU
 1.1
 Provozně-konstrukční doména (rychlost, typ silnice, země, okolní prostředí, stav vozovky atd.) / Mezní/hlavní podmínky pro manévry s minimálním rizikem a požadavky na převzetí řízení ...
 1.2
 Základní vlastnosti (např. detekce předmětů a událostí a odezva...) ...
 1.3
 Prostředky, jimiž se funkce systému aktivuje, potlačí nebo deaktivuje. ...
 2. POPIS FUNKCÍ „DANÉHO SYSTÉMU“ VČETNĚ OVLÁDACÍCH STRATEGIÍ
 2.1
 Hlavní funkce automatizovaného řízení (funkční architektura, vnímání okolního prostředí). ...
 2.1.1
 Funkce uvnitř vozidla...
 2.1.2
 Externí funkce (např. backend) ...
 3. PŘEHLED HLAVNÍCH KONSTRUKČNÍCH ČÁSTÍ (JEDNOTEK) „DANÉHO SYSTÉMU“
 3.1
 Řídicí jednotky ...
 3.2
 Čidla ...
 3.3
 Mapy/určování polohy ...
 4. USPOŘÁDÁNÍ A SCHÉMA SYSTÉMU
 4.1
 Schematické znázornění uspořádání systému včetně čidel pro vnímání okolního prostředí (např. blokové schéma) ...
 4.2
 Seznam a schematický přehled jednotlivých propojení (např. blokové schéma) ...
 5. SPECIFIKACE
 5.1
 Prostředky ke kontrole řádného provozního stavu systému ...
 5.2
 Prostředky k ochraně proti snadné neoprávněné aktivaci / použití a proti zásahům do systému ...
 6. KONCEPCE BEZPEČNOSTI
 6.1
 Bezpečný provoz – prohlášení výrobce vozidla ...
 6.2
 Základní architektura softwaru (např. blokové schéma) ...
 6.3
 Prostředky, jimiž se určuje provedení logiky systému ...
 6.4
 Obecné vysvětlení hlavních konstrukčních opatření zabudovaných do „daného systému“ za účelem zajištění bezpečného provozu a interakce s ostatními účastníky silničního provozu při poruchách, provozních výpadcích a při výskytu plánovaných či neplánovaných okolností překračujících meze provozně-konstrukční domény. ...
 6.5
 Obecný popis hlavních zásad řešení poruch, strategie fungování v nouzovém režimu včetně strategie zmírňování rizik (manévr s minimálním rizikem) ...
 6.6
 Interakce mezi řidičem, cestujícími ve vozidle a ostatními účastníky silničního provozu, včetně výstražných signálů a požadavků na převzetí řízení určených řidiči. ...
 6.7
 Ověření, v němž výrobce potvrdí, že jsou splněny požadavky na výkonnost uvedené jinde v tomto předpisu, včetně detekce předmětů a událostí a odezvy (OEDR), rozhraní člověk-stroj (HMI), dodržování pravidel silničního provozu a závěru, že systém je navržen tak, aby nepředstavoval nepřiměřené riziko pro řidiče, cestující ve vozidle a ostatní účastníky silničního provozu. ...
 7. OVĚŘENÍ A ZKOUŠKY PROVÁDĚNÉ ORGÁNY
 7.1
 Ověření základní funkce „daného systému“...
 7.2
 Příklady pro ověření toho, jak systém reaguje pod vlivem poruchy nebo provozních výpadků, za nouzových podmínek a mezních podmínek ...
 8. SYSTÉM UKLÁDÁNÍ ÚDAJŮ
 8.1
 Druh ukládaných údajů ...
 8.2
 Umístění úložiště ...
 8.3
 Zaznamenané události a datové prvky, prostředky k zajištění bezpečnosti a ochrany údajů ...
 8.4
 Prostředky pro přístup k údajům ...
 9. KYBERNETICKÁ BEZPEČNOST (JE MOŽNÉ ODKÁZAT NA PŘEDPIS O KYBERNETICKÉ BEZPEČNOSTI)
 9.1
 Všeobecný popis systému řízení kybernetické bezpečnosti a softwarových aktualizací ...
 9.2
 Všeobecný popis rizik a opatření zavedených za účelem jejich zmírnění. ...
 9.3
 Všeobecný popis postupu pro aktualizace ...
 10. USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE INFORMOVÁNÍ UŽIVATELŮ
 10.1
 Vzor informací poskytovaných


text:
uživatelům (včetně úkolů, které se od řidiče očekávají v rámci mezí provozně-konstrukční domény a při jejich překročení. ...
 10.2
 Výňatek z příslušné části příručky uživatele...
 Dodatek 3
 Pokyny ke scénářům pro komplikovaný provoz, které jsou kritické z hlediska ALKS
 1. OBECNĚ
 1.1
 Tento dodatek objasňuje odvozovací postup s cílem vymezit podmínky, za nichž musí systémy automatizovaného udržování vozidla v jízdním pruhu (ALKS) zabránit srážce. Podmínky, za nichž musí ALKS zabránit srážce, jsou určeny obecným simulačním programem, který pracuje s modelem pozorného lidského řidiče a souvisejícími parametry ve scénářích s kritickými komplikacemi provozu.
 2. SCÉNÁŘE S KRITICKÝMI KOMPLIKACEMI PROVOZU
 2.1
 Při scénářích s kritickými komplikacemi provozu panují takové podmínky, za nichž je možné, že ALKS nedokáže zabránit srážce.
 2.2
 Níže jsou uvedeny tři scénáře s kritickými komplikacemi provozu:
 a)
 zařazení na těsno: „jiné vozidlo“ se náhle zařadilo těsně před „zkoušené vozidlo“;
 b)
 vybočení: „jiné vozidlo“ náhle opustilo jízdní pruh, v němž se pohybuje „zkoušené vozidlo“;
 c)
 zpomalení: „jiné vozidlo“ náhle zpomalilo před „zkoušeným vozidlem“.
 2.3
 Každý z těchto scénářů s kritickými komplikacemi provozu lze vytvořit pomocí těchto parametrů/prvků:
 a)
 geometrie vozovky;
 b)
 chování/manévry ostatních vozidel.
 3. VÝKONNOSTNÍ MODEL SYSTÉMU ALKS
 3.1
 Scénáře s kritickými komplikacemi provozu z hlediska ALKS se dělí na scénáře, kterým lze zabránit a kterým zabánit nelze. Hranice mezi těmito dvěma typy scénářů je stanovena na základě simulace chování kvalifikovaného a pozorného lidského řidiče. Očekává se, že některým scénářům, které jsou z lidského hlediska „nevyhnutelné“, může systém ALKS ve skutečnosti dokázat zabránit.
 3.2
 U scénářů s nízkou rychlostí ALKS se předpokládá, že model řidiče bude schopen srážce zabránit pouze brzděním. Model řidiče je rozdělen do těchto tří segmentů: „vnímání“, „rozhodnutí“ a „reakce“. Následující schéma je vizuálním znázorněním těchto segmentů:
 3.3
 K určení podmínek, za nichž musí systémy automatizovaného udržování vozidla v jízdním pruhu (ALKS) zabránit srážce, by měly být jako výkonnostní model pro ALKS použity faktory výkonnostního modelu pro tyto tři segmenty uvedené v následující tabulce, přičemž se zohledňuje chování pozorných lidských řidičů využívajících pokročilé asistenční systémy.
 Tabulka 1
 Faktory výkonnostního modelu pro vozidla
 Faktory
 Bod vnímání rizika
 Změna jízdního pruhu (těsné zařazení, vybočení)
 odchýlení středu vozidla od středu jízdního pruhu o více než 0,375 m
 (na základě výzkumu provedeného Japonskem)
 Zpomalení
 Poměr mezi zpomalením vpředu jedoucího vozidla a bezpečným odstupem zkoušeného vozidla
 Doba posuzování rizika
 0,4 sekundy
 (na základě výzkumu provedeného Japonskem)
 Doba mezi ukončením vnímání a začátkem zpomalení
 0,75 sekundy
 (běžně dostupné údaje v Japonsku)
 Prodleva před plným zpomalením (adheze vozovky 1,0)
 0,6 s až 0,774 G
 (na základě pokusů provedených agenturou NHTSA a Japonskem)
 Prodleva do plného zpomalení (poté, co vozidlo dokončilo těsné zařazení před zkoušené vozidlo, adheze vozovky 1,0)
 0,6 s až 0,85 G
 (na základě předpisu OSN č. 152 o vyspělých systémech záchranného brzdění, AEBS)
 3.4
 Modelace řidiče pro tři scénáře zkoušení ALKS
 3.4.1
 Scénář se zařazením na těsno:
 Příčný pohyb vozidla uvnitř jízdního pruhu běžně nepřesahuje 0,375 m.
 Vyhodnocení situace jako zařazení na těsno nastane v případě, že vozidlo překročí běžnou vzdálenost, v rámci níž se příčně pohybuje v jízdním pruhu (pravděpodobně


text:
před skutečnou změnou jízdního pruhu).
 Vzdálenost a. je vnímaná vzdálenost na základě doby vnímání [a]. Definuje boční vzdálenost, při jejímž dosažení je situace vyhodnocena, tak, že se vozidlo zařazuje na těsno. Tato vzdálenost a. se vypočítá z následujícího vzorce:
 a. = rychlost příčného pohybu x doba vnímání rizika [a] (0,4 s)
 Doba vnímání rizika začíná, jakmile vpředu jedoucí vozidlo překročí mezní hodnotu zařazení na těsno.
 Maximální rychlost příčného pohybu vychází ze skutečných údajů shromážděných v Japonsku.
 Doba vnímání rizika [a] vyplývá z údajů získaných ze simulátorů řízení vozidel v Japonsku.
 2 s* je maximální doba do srážky (TTC). Byl učiněn závěr, že při nižší hodnotě existuje nebezpečí srážky v podélném směru.
 Pozn.:
 Hodnota TTC = 2,0 s byla zvolena na základě pokynů v předpisu OSN o výstražných signálech.
 3.4.2
 Scénář s vyjetím z jízdního pruhu:
 Příčný pohyb vozidla uvnitř jízdního pruhu běžně nepřesahuje 0,375 m.
 Vyhodnocení situace jako vyjetí z jízdního pruhu nastane v případě, že vozidlo překročí běžnou vzdálenost, v rámci níž se příčně pohybuje v jízdním pruhu (pravděpodobně před skutečnou změnou jízdního pruhu).
 Doba vnímání rizika [a], jež činí 0,4, začíná, jakmile vpředu jedoucí vozidlo překročí mezní hodnotu vyjetí z jízdního pruhu.
 Doba 2 s je maximální doba definovaná volným prostorem před vozidlem (THW). Byl učiněn závěr, že při nižší hodnotě existuje nebezpečí srážky v podélném směru.
 Pozn.:
 Hodnota THW = 2,0 s byla zvolena podle předpisů a pokynů jiných zemí.
 3.4.3
 Scénář se zpomalením:
 Doba vnímání rizika [a] je 0,4 s. Doba vnímání rizika [a] začíná, jakmile vpředu jedoucí vozidlo překročí mezní hodnotu zpomalení, která činí 5m/s2.
 4. PARAMETRY
 4.1
 Při popisu struktury scénářů s kritickými komplikacemi provozu v oddíle 2.1 jsou nezbytné níže uvedené parametry.
 4.2
 Podle provozního prostředí je možné přidat doplňkové parametry (např. míra tření vozovky, zakřivení vozovky, světelné podmínky).
 Tabulka 2
 Doplňkové parametry
 Provozní podmínky
 Vozovka
 Počet jízdních pruhů = počet souběžných k sobě přiléhajících jízdních pruhů ve stejném směru jízdy
 Šířka jízdního pruhu = šířka každého jízdního pruhu
 Sklon vozovky = sklon vozovky na zkušebním úseku
 Stav vozovky = stav vozovky (suchá, mokrá, zledovatělá, pokrytá sněhem, nová, opotřebovaná) včetně koeficientu tření
 Značení jízdního pruhu = typ, barva, šířka, viditelnost značení jízdního pruhu
 Podmínky prostředí
 Světelné podmínky = intenzita a směr světla (den, noc, slunečno, zataženo)
 Povětrnostní podmínky = množství, druh a intenzita větru, deště, sněhu atd.
 Počáteční podmínky
 Počáteční rychlost
 Ve0 = zkoušené vozidlo
 Vo0 = vozidlo jedoucí vpředu ve stejném nebo sousedním jízdním pruhu
 Vf0 = vozidlo před vozidlem jedoucím vpředu ve stejném jízdním pruhu
 Počáteční vzdálenost
 dx0 = vzdálenost v podélném směru mezi předním okrajem zkoušeného vozidla a zadním okrajem vozidla jedoucího vpředu ve stejném pruhu jako zkoušené vozidlo nebo v sousedním jízdním pruhu
 dy0 = vnitřní příčná vzdálenost mezi vnější hranou zkoušeného vozidla rovnoběžně se střední podélnou rovinou vozidla v jízdních pruzích a vnější hranou vozidla jedoucího vpředu rovnoběžně se střední podélnou rovinou vozidla v sousedních pruzích.
 dy0_f = vnitřní příčná vzdálenost mezi vnější hranou vozidla jedoucího vpředu rovnoběžně se střední podélnou rovinou vozidla v jízdních pruzích a vnější


text:
hranou vozidla před vozidlem jedoucím vpředu rovnoběžně se střední podélnou rovinou vozidla v sousedních pruzích.
 dx0_f = vzdálenost v podélném směru mezi předním koncem vozidla jedoucího vpředu a zadním koncem vozidla před vozidlem jedoucím vpředu
 dfy = šířka vozidla před vozidlem jedoucím vpředu
 doy = šířka vozidla jedoucího vpředu
 dox = délka vozidla jedoucího vpředu
 Pohyb vozidel
 Příčný pohyb
 Vy = rychlost příčného pohybu vozidla jedoucího vpředu
 Zpomalení
 Gx_max = maximální zpomalení vozidla jedoucího vpředu, v G
 dG/dt = míra zpomalení (trhnutí) vozidla jedoucího vpředu
 4.3
 Obrázek 5 znázorňuje parametry pro uvedené tři typy scénářů
 5. ODKAZ
 Následující datové listy na příkladech znázorňují simulace, které určují podmínky, za nichž musí systém ALKS zabránit srážce, přičemž se zohledňuje kombinace každého parametru při maximální povolené rychlosti vozidla s ALKS a nižší rychlosti.
 5.1
 Zařazení na těsno
 (Zobrazení datových listů)
 5.2
 Vyjetí z jízdního pruhu
 Při THW 2,0 s se lze vyhnout všem zpomalujícím (stojícím) vozidlům před vozidlem jedoucím vpředu, které vyjíždí z pruhu.
 (Zobrazení datových listů)
 5.3
 Zpomalení
 Při THW 2,0 s lze zabránit náhlému zpomalení ve výši –1,0 G nebo méně za této provozní situace:
 (Zobrazení datových listů)
 (Zobrazení datových listů)
 PŘÍLOHA 5
 Zkušební specifikace systémů automatizovaného udržování vozidla v jízdním pruhu (ALKS)
 1. ÚVOD
 Tato příloha definuje zkoušky k ověření toho, zda jsou splněny technické požadavky na ALKS.
 Dokud nebudou schválena zvláštní ustanovení o zkouškách, zajistí technická zkušebna, aby byl ALKS podroben alespoň zkouškám uvedeným v příloze 5. Technická zkušebna zvolí zvláštní zkušební parametry pro každou zkoušku a zaznamená je do zkušebního protokolu tak, aby bylo možné zkušební sestavu zpětně vysledovat a opakovat.
 Kritéria vyhovění a nevyhovění při zkouškách jsou odvozena výhradně z technických požadavků v bodech 5 až 7 tohoto předpisu. Tyto požadavky jsou formulovány tak, aby na jejich základě bylo možné odvodit kritéria vyhovění a nevyhovění nejen pro daný soubor zkušebních parametrů, ale i pro jakoukoli kombinaci parametrů, za níž má systém fungovat (např. rozsah provozní rychlosti, rozsah provozního bočního zrychlení, rozsah zakřivení, jak jsou stanoveny v mezích pro činnost systému).
 Zkušební specifikace v této příloze představují minimum požadované od souboru zkoušek. Technické zkušebny mohou provést jakoukoli jinou zkoušku v rámci mezí systému a následně porovnat naměřené výsledky s požadavky (konkrétní výsledek, který se od zkoušky očekává).
 2. DEFINICE
 Pro účely této přílohy se použijí tyto definice:
 2.1
 „dobou do srážky (TTC)“ se rozumí doba, jež se rovná podílu podélné vzdálenosti (ve směru jízdy zkoušeného vozidla) mezi zkoušeným vozidlem a cílem a podélné relativní rychlosti zkoušeného vozidla a cíle v jakémkoli okamžiku;
 2.2
 „posunem“ se rozumí vzdálenost mezi střední podélnou rovinou vozidla a podélnou střední rovinou příslušného cíle ve směru jízdy, měřená na vozovce, normalizovaná na polovinu šířky vozidla bez zařízení pro nepřímý výhled a korigovaná přičtením 50 %;
 2.3
 „cílovým objektem – chodcem“ se rozumí měkký cíl, který představuje chodce;
 2.4
 „cílem – osobním automobilem“ se rozumí cíl, který představuje osobní vozidlo;
 2.5
 „cílem – jednostopým motorovým vozidlem (PTW)“ se rozumí kombinace motocyklu a jeho řidiče.
 3. OBECNÉ ZÁSADY
 3.1
 Zkušební podmínky
 3.1.1
 Zkoušky se provádějí za


text:
podmínek (např. prostředí, geometrie silnice), při nichž lze aktivovat ALKS.
 3.1.2
 Jsou-li k provedení zkoušek nutné systém upravit, např. kritéria posouzení typu silnice nebo informace o typu silnice (mapové údaje), musí být zajištěno, aby tyto úpravy neměly vliv na výsledky zkoušek. V zásadě je třeba tyto úpravy zdokumentovat a připojit ke zkušebnímu protokolu. Popis těchto úprav a důkazy o jejich vlivu (existuje-li) musí být zdokumentovány a připojeny ke zkušebnímu protokolu.
 3.1.3
 Aby bylo dosažené kýženého výsledku zkoušky, musí zkušební povrch musí umožňovat adhezi alespoň na úrovni požadované daným scénářem.
 3.1.4
 Zkušební cíle
 3.1.4.1
 Jako cíl se při zkouškách detekce vozidla použije běžné sériově vyráběné vozidlo kategorie M nebo N, případně „měkký cíl“ představující vozidlo, pokud jde o jeho detekční vlastnosti týkající se systému čidel systému ALKS zkoušeného podle normy ISO 19206-3:2018. Referenční bod pro umístění vozidla musí být nejzadnější bod na střednici vozidla.
 3.1.4.2
 Při zkouškách s jednostopým motorovým vozidlem se jako cíl použije zařízení odpovídající normě ISO CD 19206-5 nebo typově schválený sériově vyráběný motocykl kategorie L3 se zdvihovým objemem motoru nepřesahujícím 600 cm3. Referenční bod pro umístění motocyklu musí být nejzadnější bod na střednici motocyklu.
 3.1.4.3
 Při zkouškách detekce chodce se použije „kloubový měkký cíl“, který svými vlastnostmi představuje náhražku lidského těla a je použitelný pro systém čidel zkoušeného systému ALKS podle normy ISO 19206-2:2018.
 3.1.4.4
 Podrobnosti, které umožní přesně identifikovat a reprodukovat cíl (cíle), musí být zaznamenány v dokumentaci ke schválení typu vozidla.
 3.2
 Variace zkušebních parametrů
 Výrobce technické zkušebně oznámí, jaké jsou meze systému. Technická zkušebna musí definovat různé kombinace zkušebních parametrů (např. rychlost vozidla s ALKS, typ a posun cíle, zakřivení jízdního pruhu), aby obsáhla scénáře, v nichž se má systém vyhnout srážce a případně také scénáře, kdy se neočekává, že se srážce podaří zabránit.
 Považuje-li to za odůvodněné, může technická zkušebna navíc zkoušet jakoukoli jinou kombinaci parametrů.
 Nelze-li u některých parametrů zkoušky zabránit srážce, musí výrobce prokázat buď dokumentací, nebo pokud možno ověřením/zkouškou, že systém bezdůvodně nepřepíná svou strategii řízení.
 4. ZKUŠEBNÍ SCÉNÁŘE PRO POSOUZENÍ VÝKONNOSTI SYSTÉMU PŘI PROVÁDĚNÍ DYNAMICKÉ FUNKCE ŘÍZENÍ
 4.1
 Udržování vozidla v jízdním pruhu
 4.1.1
 Zkouška musí prokázat, že ALKS neopouští jízdní pruh a udržuje stabilní polohu uvnitř svého jízdního pruhu v rámci celé škály rychlostí a různých poloměrů zakřivení, které nepřekračují meze systému.
 4.1.2
 Minimální požadavky na provedení zkoušky:
 a)
 nesmí trvat méně než 5 minut;
 b)
 cíle musí představovat osobní automobil a jednostopé motorové vozidlo (vozidlo jedoucí vpředu / další vozidlo);
 c)
 vozidlo jedoucí vpředu musí vybočovat z jízdního pruhu a
 d)
 další vozidlo musí jet na stejné úrovni v sousedním jízdním pruhu.
 4.2
 Zabránění střetu s uživatelem silničního provozu nebo předmětem blokujícím jízdní pruh
 4.2.1
 Zkouška musí prokázat, že i při své maximální specifikované rychlosti dokáže systém ALKS zabránit srážce se stojícím vozidlem, účastníkem silničního provozu nebo předmětem zcela nebo částečně blokujícím jízdní pruh.
 4.2.2
 Minimální požadavky na provedení zkoušky:
 a)
 s cílem v podobě stojícího osobního automobilu;
 b)
 s cílem v podobě stojícího jednostopého motorového vozidla;
 c)
 s cílem v podobě stojícího chodce;
 d)
 s cílem


text:
v podobě chodce přecházejícího jízdní pruh rychlostí 5 km/h;
 e)
 s cílem představujícím zablokovaný jízdní pruh;
 f)
 s cílem, který částečně zasahuje do jízdního pruhu;
 g)
 s několika po sobě následujícími překážkami blokujícími jízdní pruh (např. v tomto pořadí: zkoušené vozidlo – motocykl – automobil);
 h)
 na točitém úseku silnice
 4.3
 Jízda za vozidlem jedoucím vpředu
 4.3.1
 Zkouška musí prokázat, že ALKS dokáže udržovat a obnovit požadovanou bezpečnou vzdálenost od vozidla jedoucího vpředu a zabránit střetu, pokud před ním toto vozidlo brzdí až do maximálního zpomalení.
 4.3.2
 Minimální požadavky na provedení zkoušky:
 a)
 obsáhnout celou škálu rychlostí systému ALKS;
 b)
 jako cíl použít osobní automobil i jednostopé motorové vozidlo jakožto vozidla jedoucí vpředu, pokud je k dispozici normalizované jednostopé motorové vozidlo vhodné k bezpečnému provedení zkoušky;
 c)
 zkoušet při konstantní a proměnlivé rychlosti vozidel jedoucích vpředu (např. podle realistického rychlostního profilu získaného z databází se záznamy o řízení);
 d)
 zkoušet na rovných i točitých úsecích silnice;
 e)
 zkoušet při různých příčných polohách vozidla jedoucího vpředu v jízdním pruhu;
 f)
 zkoušet při průměrném zpomalení vozidla jedoucího vpředu ve výši alespoň 6 m/s2 až do zastavení.
 4.4
 Vjetí jiného vozidla do jízdního pruhu
 4.4.1
 Zkouška musí prokázat, že ALKS dokáže zabránit srážce s vozidlem, které se do jízdního pruhu vozidla s ALKS zařazuje tak na těsno, že se do určité míry jedná o kritický manévr.
 4.4.2
 Kritičnost vjetí do jízdního pruhu se určí podle TTC, podélné vzdálenosti mezi nejzadnějším bodem vjíždějícího vozidla a nejpřednějším bodem vozidla s ALKS, příčné rychlosti vjíždějícího vozidla a jeho podélného pohybu, jak je definováno v bodě 5.2.5 tohoto předpisu.
 4.4.3
 Při této zkoušce je třeba dodržet alespoň tyto podmínky:
 a)
 různé hodnoty TTC, hodnoty vzdálenosti a relativní rychlosti vjetí do jízdního pruhu na těsno, přičemž je třeba realizovat jak scénáře, při nichž lze při takovém vjetí do jízdního pruhu srážce zabránit, tak scénáře, kdy srážce zabránit nelze;
 b)
 vozidla při vjetí do jízdního pruhu na těsno musí jet konstantní podélnou rychlostí, zrychlovat a zpomalovat;
 c)
 při různé příčné rychlosti a příčných zrychleních vozidla, které se na těsno zařazuje do jízdního pruhu;
 d)
 jako cíl použít osobní automobil i jednostopé motorové vozidlo jakožto vozidla, která se na těsno zařazují do jízdního pruhu, pokud je k dispozici normalizované jednostopé motorové vozidlo vhodné k bezpečnému provedení zkoušky;
 4.5
 Statická překážka poté, co vozidlo jedoucí vpředu změnilo jízdní pruh
 4.5.1
 Zkouška musí prokázat, že ALKS dokáže zabránit srážce se stojícím vozidlem, účastníkem silničního provozu nebo překážkou blokující jízdní pruh, které se objevily poté, co vozidlo jedoucí vpředu zabránilo srážce úhybným manévrem.
 4.5.2
 Minimální požadavky na provedení zkoušky:
 a)
 s cílem v podobě osobního automobilu stojícího uprostřed jízdního pruhu;
 b)
 s cílem v podobě jednostopého motorového vozidla uprostřed jízdního pruhu;
 c)
 s cílem v podobě chodce stojícího uprostřed jízdního pruhu;
 d)
 s cílem představujícím překážku blokující jízdní pruh;
 e)
 s několika po sobě následujícími překážkami blokujícími jízdní pruh (např. v tomto pořadí: zkoušené vozidlo – vozidlo měnící jízdní pruh – motocykl – automobil).
 4.6
 Zkouška vyhodnocení zorného pole
 4.6.1
 Zkouška musí prokázat,


text:
že ALKS dokáže detekovat jiného účastníka silničního provozu v rámci přední detekční oblasti až po hranici deklarovaného předního detekčního dosahu a vozidlo nacházející se vedle v rámci postranní detekční oblasti, a to alespoň po celé šířce sousedního jízdního pruhu.
 4.6.2
 Minimální požadavky na provedení zkoušky čelního detekčního dosahu:
 a)
 přiblížení k cíli v podobě motocyklu umístěného na vnějším okraji každého sousedního jízdního pruhu;
 b)
 přiblížení k cíli v podobě chodce stojícího na vnějším okraji každého sousedního jízdního pruhu;
 c)
 přiblížení ke stojícímu cíli v podobě motocyklu umístěného v jízdním pruhu zkoušeného vozidla;
 d)
 přiblížení k cíli v podobě chodce stojícího v jízdním pruhu zkoušeného vozidla.
 4.6.3
 Minimální požadavky na provedení zkoušky bočního detekčního dosahu:
 a)
 cíl v podobě motocyklu se k vozidlu s ALKS přibližuje z levého sousedního jízdního pruhu;
 b)
 cíl v podobě motocyklu se k vozidlu s ALKS přibližuje z pravého sousedního jízdního pruhu;
 5. DODATEČNÉ OVĚŘENÍ
 5.1
 (Vyhrazeno)
 5.2
 Při schválení typu výrobce prokáže a technická zkušebna posoudí, že jsou splněna tato ustanovení:
 Zkouška/kontrola
 6.2.2
 režim „vypnuto“ po nastartování motoru
 6.2.3
 systém lze aktivovat pouze tehdy, pokud
 a)
 řidič je na svém sedadle a má zapnutý bezpečnostní pás;
 b)
 řidič je k dispozici;
 c)
 nenastala žádná porucha;
 d)
 systém ukládání údajů pro automatizované řízení (DSSAD) je v činnosti;
 e)
 Podmínky nepřekračují meze systému.
 6.2.1
 6.2.4
 6.2.5
 6.2.6
 Způsoby deaktivace
 Specifické prostředky k aktivaci a deaktivaci
 ochrana proti neúmyslnému jednání
 Řízení
 a)
 řidič drží volant a brzdí nebo zrychluje;
 b)
 řidič drží volant v reakci na požadavek na převzetí řízení a manévr s minimálním rizikem;
 c)
 po deaktivaci.
 6.3
 Způsoby potlačení funkce systému
 a)
 ovládání řízení;
 b)
 řidič brzdí intenzivněji než systém;
 c)
 zrychlení na rychlost, která je v rámci mezí systému.
 6.1.3.1
 Kritéria pro posouzení dostupnosti řidiče
 5.1.3
 Systémy pro podporu řízení jsou v činnosti
 6.3.1.1
 Pozornost řidiče
 5.5
 Chování systému při manévru s minimálním rizikem
 a)
 řidič přebírá řízení;
 b)
 zastavení (výstražná světla);
 c)
 po zastavení nelze reaktivovat.
 5.1.4
 5.1.5
 5.4
 Chování systému při požadavku na převzetí řízení, stupňování požadavku
 Řidič přebírá řízení
 Řidič nereaguje (manévr s minimálním rizikem)
 a)
 plánované převzetí;
 b)
 neplánované převzetí.
 6.1.2
 6.1.3
 5.4
 Požadavek na převzetí řízení za provozu
 Překročení systémových parametrů
 Porucha
 a)
 zjistitelná srážka;
 b)
 řidič nepřítomen.
 5.3
 Chování systému při nouzovém manévru
 a)
 vede k zastavení;
 b)
 nevede k zastavení.
 7.1
 7.1.1
 7.1.2
 Detekční oblasti systému
 Přední
 Boční
 7.1.3
 Viditelnost
 5.3
 Považuje-li to za odůvodněné, může technická zkušebna provést posouzení dalších zkušebních případů. Může se jednat o tyto případy:
 a)
 rozdvojení dálničních pruhů ve tvaru Y;
 b)
 vozidla vjíždějí na dálnici nebo z ní sjíždějí;
 c)
 jízdní pruh zkoušeného vozidla je částečně zablokován, tunel;
 d)
 semafory;
 e)
 pohotovostní vozidla;
 f)
 práce na silnici;
 g)
 značení jízdního pruhu opotřebované, smazané nebo skryté;
 h)
 provoz řídí pracovníci tísňových služeb nebo údržby;
 i)
 změna vlastností silnice (konec rozdělení, povolen pohyb chodců, kruhový objezd, křižovatka);
 j)
 obnovení běžné plynulosti provozu (tj. všechna vozidla se pohybují rychlostí větší než 60 km/h).
 5.4
 Zkouška v reálném provozu
 Technická zkušebna provede posouzení systému, v bezchybném


text:
stavu, za provozu (zkouška v reálném provozu) nebo na provedení takového posouzení dohlíží. Tato zkouška se provádí, aby technická zkušebna mohla lépe porozumět fungování systému v jeho provozním prostředí a doplnit posouzení dokumentace předložené podle přílohy 4.
 Posouzení podle přílohy 4 a zkouška v reálném provozu umožní technické zkušebně určit oblasti, u nichž může výkonnost systému vyžadovat další posouzení, a to buď prostřednictvím zkoušek nebo dalšího přezkumu přílohy 4.
 Při posuzování v reálném provozu posoudí technická zkušebna alespoň tyto prvky:
 a)
 zablokování aktivace, je-li systém mimo své technické meze/požadavky na ALKS;
 b)
 dodržování pravidel silničního provozu;
 c)
 odezva na plánovanou událost;
 d)
 odezva na neplánovanou událost;
 e)
 detekce přítomnosti jiných účastníků silničního provozu v rámci čelního a bočního detekčního dosahu;
 f)
 chování vozidla vůči ostatním účastníkům silničního provozu (bezpečná vzdálenost, scénář těsného najetí do jízdního pruhu, scénář s vyjetím z jízdního pruhu atd.).
 g)
 Potlačení funkce systému
 Zkušební trasu a její umístění, denní dobu a podmínky okolního prostředí stanoví technická zkušebna.
 Zkušební jízda se zaznamená a zkušební vozidlo musí být osazeno zařízením, které není zdrojem rušení. Považuje-li to za nezbytné pro hodnocení po zkoušce, může technická zkušebna zaznamenávat všechny datové kanály, které systém používá nebo generuje, nebo požádat o záznam těchto datových kanálů.
 Doporučuje se, aby byla zkouška v reálném provozu provedena, až systém zvládne ostatní zkoušky uvedené v této příloze a technická zkušebna dokončí posouzení rizik.


text:
 13.10.2005
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 268/12
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. 80/2005
 ze dne 10. června 2005,
 kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 128/2004 ze dne 24. září 2004 (1).
 (2)
 Doporučení Komise 2003/887/ES ze dne 11. prosince 2003 o zavedení a používání eurokódů pro stavby a konstrukční stavební výrobky (2) by mělo být začleněno do Dohody,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Za bod 3 (C/62/94/s. 1: sdělení Komise) kapitoly XXI přílohy II se vkládá nový bod, který zní:
 „4.
 32003 H 0887: doporučení Komise 2003/887/ES ze dne 11. prosince 2003 o zavedení a používání eurokódů pro stavby a konstrukční stavební výrobky (Úř. věst. L 332, 19.12.2003, s. 62).“
 Článek 2
 Znění doporučení 2003/887/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 11. června 2005 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 10. června 2005.
 Za Smíšený výbor EHP
 Richard WRIGHT
 předseda
 (1) Úř. věst. L 64, 10.3.2005, s. 53.
 (2) Úř. věst. L 332, 19.12.2003, s. 62.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21996A1115(01)
 Úřední věstník L 292 , 15/11/1996 S. 0029 - 0030
 Dohoda ve formě výměny dopisů,mezi Evropským společenstvím a Egyptskou arabskou republikou, kterou se upravuje dovozní režim pro rýži pocházející nebo dováženou z Egypta do SpolečenstvíDopis č. 1V Bruselu dne 4. listopadu 1996Vážený pane,mám tu čest odvolat se na Dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Egyptskou arabskou republikou, kterou se upravuje režim pro dovoz rýže pocházející nebo dovážené z Egypta do Společenství.V rámci této dohody jsou cla, která se použijí pro dovoz rýže (kód KN 1006) pocházející a dovážené z Egypta, cla vypočtená podle článku 12 nařízení (EHS) č. 1418/76, snížená o částku odpovídající 25 % hodnoty tohoto cla.Pro použití přiznaného snížení není nadále nutné, aby Egypt vybral za daný produkt vývozní dávku.Toto snížení cel se použije ode dne 1. května 1996.Tato dohoda vstupuje v platnost dnem podpisu oběma stranami.Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdil Váš souhlas s obsahem tohoto dopisu.Vážený pane, přijměte prosím výraz mé nejhlubší úcty.Za Komisi Evropských společenství+++++ TIFF +++++Dopis č. 2V Bruselu dne 4. listopadu 1996Vážený pane,Je mi ctí potvrdit příjem Vašeho dopisu z dnešního dne, který má toto znění:"Vážený pane, mám tu čest odvolat se na Dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Egyptskou arabskou republikou, kterou se upravuje režim pro dovoz rýže pocházející nebo dovážené z Egypta do Společenství.V rámci této dohody jsou cla, která se použijí pro dovoz rýže (kód KN 1006) pocházející a dovážené z Egypta, cla vypočtená podle článku 12 nařízení (EHS) č. 1418/76, snížená o částku odpovídající 25 % hodnoty tohoto cla.Pro použití přiznaného snížení není nadále nutné, aby Egypt vybral za daný produkt vývozní dávku.Toto snížení cel se použije ode dne 1. května 1996.Tato dohoda vstupuje v platnost dnem podpisu oběma stranami.Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdil Váš souhlas s obsahem tohoto dopisu.Vážený pane, přijměte prosím výraz mé nejhlubší úcty."Mám tu čest potvrdit, že vláda Egyptské arabské republiky souhlasí s obsahem Vašeho dopisu.Vážený pane, přijměte prosím výraz mé nejhlubší úcty.Za vládu Egyptské arabské republiky+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


text:
 21.6.2012
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 161/38
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 31/2012
 ze dne 10. února 2012,
 kterým se mění příloha XXII (Právo obchodních společností) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XXII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 161/2011 ze dne 2. prosince 2011 (1).
 (2)
 Do Dohody by mělo být začleněno nařízení Komise (EU) č. 149/2011 ze dne 18. února 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o zdokonalení mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) (2),
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 10ba (nařízení Komise (ES) č. 1126/2008) přílohy XXII Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32011 R 0149: nařízení Komise (EU) č. 149/2011 ze dne 18. února 2011 (Úř. věst. L 46, 19.2.2011, s. 1).“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) č. 149/2011 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 11. února 2012 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 10. února 2012.
 Za Smíšený výbor EHP
 pověřený předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 76, 15.3.2012, s. 48.
 (2) Úř. věst. L 46, 19.2.2011, s. 1.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 22.3.2018
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 80/14
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 173/2016
 ze dne 23. září 2016,
 kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP [2018/431]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise (EU) 2016/461 ze dne 30. března 2016, kterým se s účinkem ode dne 1. dubna 2016 mění nařízení Rady (ES) č. 297/95, pokud jde o úpravu poplatků, které se platí Evropské agentuře pro léčivé přípravky, na základě míry inflace (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha II Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 15h (nařízení Rady (ES) č. 297/95) kapitoly XIII přílohy II Dohody o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32016 R 0461: nařízení Komise (EU) 2016/461 ze dne 30. března 2016 (Úř. věst. L 80, 31.3.2016, s. 25).“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) 2016/461 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 24. září 2016 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 23. září 2016.
 Za Smíšený výbor EHP
 předsedkyně
 Bergdís ELLERTSDÓTTIR
 (1) Úř. věst. L 80, 31.3.2016, s. 25.
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 23.12.2017
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 344/65
 DOPORUČENÍ RADY PŘIDRUŽENÍ EU-GRUZIE č. 1/2017
 ze dne 20. listopadu 2017
 k programu přidružení EU-Gruzie [2017/2445]
 RADA PŘIDRUŽENÍ EU-GRUZIE,
 s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 27. června 2014 a vstoupila v platnost dne 1. července 2016.
 (2)
 Podle čl. 406 odst. 1 dohody je Rada přidružení zmocněna k přijímání doporučení za účelem dosažení cílů dohody.
 (3)
 Podle čl. 420 odst. 1 dohody mají strany přijmout veškerá obecná nebo zvláštní opatření nutná k plnění svých závazků, které pro ně z dohody vyplývají, a zajistit dosažení v ní uvedených cílů.
 (4)
 V rámci přezkumu evropské politiky sousedství byla navržena nová fáze spolupráce s partnery umožňující větší pocit odpovědnosti na obou stranách.
 (5)
 Unie a Gruzie si přejí upevnit své partnerství tím, že schválí soubor priorit na období 2017–2020 s cílem podpořit a posílit odolnost a stabilitu Gruzie a současně usilovat o užší politické přidružení a hlubší hospodářskou integraci.
 (6)
 Strany dohody se tudíž dohodly na znění programu přidružení EU–Gruzie, který bude podporovat provádění dohody, přičemž se zaměří na spolupráci v oblasti společně určených sdílených zájmů,
 PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
 Článek 1
 Rada přidružení doporučuje, aby strany provedly program přidružení EU–Gruzie, jak je uveden v příloze.
 Článek 2
 Program přidružení EU–Gruzie na období 2017–2020, jak je uveden v příloze, nahrazuje program přidružení EU–Gruzie na období 2014–2016, který byl přijat dne 26. června 2014.
 Článek 3
 Toto doporučení nabývá účinku dnem přijetí.
 V Tbilisi dne 20. listopadu 2017.
 Za Radu přidružení
 předseda
 Giorgi KVIRIKASHVILI
 (1) Úř. věst. L 261, 30.8.2014, s. 4.
 PŘÍLOHA
 PROGRAM PŘIDRUŽENÍ MEZI EVROPSKOU UNIÍ A GRUZIÍ 2017–2020
 Obsah
 1.
 Zásady, nástroje a zdroje pro provádění programu přidružení
 69
 2.
 Priority programu přidružení
 70
 2.1
 Klíčové priority činnosti
 70
 2.2
 Demokracie, lidská práva, řádná správa věcí veřejných a upevňování institucí
 72
 Soudnictví
 73
 Prosazování práva
 74
 Boj proti korupci, reforma veřejné správy a státní služba
 74
 Špatné zacházení a mučení
 75
 Rovné zacházení
 76
 Práva dítěte
 76
 Práva odborů a základní pracovní normy
 76
 2.3
 Zahraniční a bezpečnostní politika
 76
 Terorismus, nešíření zbraní hromadného ničení a nedovolený vývoz zbraní
 77
 Mírové řešení sporů
 78
 Mezinárodní trestní soud (ICC)
 78
 2.4
 Právo, svoboda a bezpečnost
 79
 Ochrana osobních údajů
 79
 Migrace a azyl
 79
 Správa hranic
 80
 Boj proti organizované trestné činnosti
 80
 Boj s nedovolenými drogami
 80
 Praní peněz a financování terorismu
 80
 Spolupráce v oblasti boje proti terorismu
 81
 Právní spolupráce
 81
 2.5
 Obchod a obchodní záležitosti
 81
 Obchod se zbožím
 81
 Technické předpisy, normalizace a související infrastruktura
 82
 Sanitární a fytosanitární opatření
 82
 Cla a usnadňování obchodu
 82
 Pravidla původu
 83
 Usazení, obchod se službami a elektronický obchod
 83
 Běžné platby a pohyb kapitálu


text:
83
 Zadávání veřejných zakázek
 84
 Práva duševního vlastnictví
 84
 Hospodářská soutěž
 84
 Transparentnost
 84
 Obchod a udržitelný rozvoj
 85
 2.6
 Hospodářský rozvoj a tržní příležitosti
 85
 Zemědělství a rozvoj venkova
 85
 Vnitřní finanční kontrola ve veřejné správě a externí audit
 86
 Daně
 86
 Statistika
 86
 Spotřebitelská politika
 87
 Právo obchodních společností, účetnictví a audity a správa a řízení společností
 87
 Finanční služby
 87
 Politika v oblasti průmyslu a podnikání a těžba
 88
 Cestovní ruch
 88
 Zaměstnanost, sociální politika a rovné příležitosti
 88
 Spolupráce v oblasti digitální ekonomiky a společnosti
 89
 Politika rybolovu a námořní politika
 89
 Veřejné zdraví
 89
 2.7
 Konektivita, energetická účinnost, životní prostředí, opatření v oblasti klimatu a civilní ochrana
 90
 Doprava
 90
 Spolupráce v oblasti energetiky
 90
 Životní prostředí
 91
 Změna klimatu
 91
 Civilní ochrana
 92
 2.8
 Mobilita a mezilidské kontakty
 92
 Spolupráce při výzkumu, technologickém vývoji a inovacích
 92
 Vzdělávání, odborná příprava a mládež
 93
 Spolupráce v oblasti kultury
 93
 Spolupráce v audiovizuální a mediální oblasti
 93
 Regionální rozvoj a spolupráce na regionální úrovni
 94
 Účast na práci agentur a na programech EU
 94
 Veřejné informační činnosti a zviditelnění
 94
 Program přidružení mezi Evropskou unií a Gruzií 2017–2020
 Dne 27. června 2014 podepsaly Evropská unie, její členské státy a Gruzie (dále jen „strany“) ambiciózní a inovativní dohodu o přidružení, která zahrnuje též prohloubenou a komplexní zónu volného obchodu. Dohoda obsahuje závazná ustanovení založená na pravidlech a stanoví posílenou spolupráci, přičemž překračuje rámec tradičních dohod a týká se všech oblastí zájmu. Po dokončení ratifikačního procesu bylo dne 1. července 2016 zahájeno plné uplatňování dohody o přidružení.
 Dne 26. června 2014 se EU a Gruzie dohodly na programu přidružení, který připraví a usnadní provádění dohody o přidružení. Program poskytuje rámec ke stanovení priorit pro společnou činnost v období 2014–16, aby se podařilo splnit cíle politického přidružení a hospodářské integrace stanovené v dohodě o přidružení.
 Tento dokument aktualizuje a upravuje program přidružení na období 2014–2016 a stanoví nové priority pro společnou činnost v období 2017–2020. Rozlišují se krátkodobé priority (které by měly být splněny nebo by se u nich mělo dosáhnout významného pokroku do konce roku 2018) a střednědobé priority (které by měly být splněny nebo by se u nich mělo dosáhnout významného pokroku od konce roku 2020).
 Skutečností, že se program přidružení zaměřuje na omezený počet priorit, není dotčen rozsah nebo mandát stávajícího dialogu, který se v současné době vede v rámci dalších relevantních dohod nebo v rámci vícestranného formátu Východního partnerství. Nepředjímá se ani provádění závazků přijatých v rámci dohody o přidružení / prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu od jejího vstupu v platnost dne 1. července 2016.
 Dále dne 28. března 2017 vstoupil v platnost bezvízový styk se zeměmi schengenského prostoru (1) pro občany Gruzie disponující biometrickým pasem, jehož cílem je výrazně posílit mobilitu a mezilidské kontakty mezi oběma stranami v bezpečném a dobře řízeném prostředí a který je základním prvkem podporujícím politické přidružení a hospodářskou integraci Gruzie s Evropskou unií, jak je stanoveno v dohodě o přidružení. EU uznává, že se Gruzii podařilo splnit


text:
všechna požadovaná kritéria akčního plánu na uvolnění vízového režimu, a Komise proto dne 18. prosince 2015 přijala čtvrtou a poslední zprávu o pokroku. Tento aktualizovaný program přidružení má rovněž sledovat a dále podporovat trvalé výsledky ve všech oblastech souvisejících s akčním plánem na uvolnění vízového režimu, a zajistit tak průběžné plnění všech kritérií tohoto akčního plánu, jak vyžaduje revidovaný mechanismus pro pozastavení zrušení vízové povinnosti.
 1. Zásady, nástroje a zdroje pro provádění programu přidružení
 Vodítkem při provádění programu přidružení budou tyto společné zásady:
 —
 opatření prováděná v rámci programu přidružení by měla být uskutečňována v plném souladu s dohodou o přidružení / prohloubenou a komplexní dohodou o volném obchodu, včetně její preambule;
 —
 v současné době, kdy je dohoda o přidružení EU–Gruzie již plně v platnosti, doplňují priority programu přidružení povinnost EU a Gruzie provést v plném rozsahu ustanovení dohody;
 —
 při provádění programu přidružení by se měly plně dodržovat zásady transparentnosti, odpovědnosti a začlenění;
 —
 do provádění programu přidružení jsou zapojeny obě strany;
 —
 program přidružení se zaměřuje na dosažení hmatatelných a definovaných výsledků pomocí postupného provádění praktických opatření;
 —
 strany uznávají, že dohodnuté priority je třeba podporovat prostřednictvím vhodných a dostatečných politických, technických a finančních prostředků, a
 —
 každý rok budou o provádění programu přidružení vypracovávány zprávy a bude předmětem monitorování a hodnocení. Dosažený pokrok se bude přezkoumávat, mimo jiné v rámci institucionálních struktur stanovených v dohodě o přidružení. Občanská společnost bude rovněž vyzvána, aby na program přidružení zaměřila své monitorovací činnosti;
 —
 při provádění cílů a priorit uvedených v programu přidružení bude Evropská unie Gruzii podporovat. Bude tak činit využitím všech dostupných zdrojů podpory EU, jakož i odborných znalostí a poradenství, osvědčených postupů a know-how, sdílením informací, podporou budování kapacit, posilováním institucí a vyvíjením nových nástrojů pomoci. Zdůrazňuje, že pomoc EU je vázána na společně dohodnuté podmínky související s pokrokem v oblasti reforem. Bude rovněž vybízet další partnery Gruzie k podpoře a usilovat o její koordinaci. Na podporu provádění programu přidružení budou k dispozici také příslušné finanční nástroje EU. Bez ohledu na to není program sám o sobě dokumentem o finančním plánování a nenahrazuje plánování a vymezení opatření, které strany přijaly.
 Podpora EU bude poskytována v souladu s obecnými prioritami pomoci ve prospěch Gruzie, jak se uvádí v jednotném rámci pro podporu evropského nástroje sousedství a v mnohonárodních programech v rámci uvedeného nástroje, jakožto součást všech finančních prostředků vyhrazených pro Gruzii a při plném dodržování příslušných prováděcích pravidel a postupů pro vnější pomoc EU, usilujíc současně o zohlednění priorit stanovených v programu přidružení.
 Tento program přidružení bude použitelný od okamžiku jeho přijetí do konce roku 2020, přičemž toto počáteční období lze po vzájemné dohodě prodloužit. Na základě dohody Rady přidružení EU–Gruzie může být tento program kdykoli změněn nebo aktualizován.
 2. Priority programu přidružení
 2.1 Klíčové priority činnosti
 EU a Gruzie považují provádění dohody o přidružení a programu přidružení za klíčovou prioritu v zájmu upevnění a podpory společných hodnot a zásad, které vyznávají.
 Od té doby, kdy byla dohoda o přidružení podepsána, učinila Gruzie zásadní kroky a vykonala


text:
podstatné reformy za účelem jejího účinného provádění. EU bere na vědomí pokrok, kterého Gruzie dosáhla při prohlubování politického přidružení a hospodářské integrace s EU.
 EU znovu zdůrazňuje, že plně podporuje svrchovanost a územní celistvost Gruzie v rámci mezinárodně uznávaných hranic, včetně politiky neuznávání a angažovanosti v Gruzii, jakož i pevné odhodlání, pokud jde o mír, stabilitu a řešení konfliktů v Gruzii. EU kromě toho považuje Gruzii za vzor odolnosti státu a společnosti, uznává její vedoucí úlohu jakožto prosperující, mírové a stabilní demokracie v regionu a je připravena zintenzivnit s Gruzií spolupráci v bezpečnostních otázkách s cílem provést v daném regionu své strategické priority, jak je zdůrazněno v globální strategii EU.
 V této souvislosti by se měla přednostně řešit tato reformní opatření:
 V oblasti posilování institucí a řádné správy věcí veřejných
 1/ Nezávislost soudnictví a donucovacích orgánů
 Pokračovat v reformě soudnictví, zejména zajistit úplnou nezávislost soudců a posílit odpovědnost, účinnost, nestrannost, integritu a profesionalitu soudního systému, a sice provedením klíčových reforem soudnictví, mimo jiné pokud jde o nejvyšší soudní radu, státní zastupitelství, transparentní najímání pracovníků vázané na výsledky, soudní odpovědnost, odbornou přípravu soudců, institucionální strukturu soudů, účinný elektronický systém řízení případů, právní pomoc a služby, obchodní soudnictví a alternativní mechanismy řešení sporů; nadále zvyšovat odpovědnost donucovacích orgánů a upevňovat demokratický dohled nad nimi, a to bez jakéhokoli nepatřičného zasahování do jejich činnosti; pokračovat v reformě trestního zákoníku Gruzie s cílem liberalizovat a modernizovat jej a současně zajistit jeho plný soulad s příslušnými mezinárodními standardy.
 2/ Reforma veřejné správy a zlepšení veřejných služeb a boj proti korupci
 Pokračovat v reformě veřejné správy v souladu se zásadami veřejné správy a nově přijatým zákonem o státní službě s důrazem na monitorování provádění a podporu odpovědného, účelného, účinného a transparentního systému veřejné správy pro výběr, služební postup a propouštění a na budování meritokratické a profesionální státní služby, specializovanou a na potřebách založenou odbornou přípravu státních úředníků pracujících ve všech sektorech veřejné správy, agenturách i státních podnicích, na poskytování kvalitních veřejných služeb a zlepšení správy veřejných financí; zajistit účinné provádění národní protikorupční strategie a akčního plánu pro předcházení, odhalování a řešení především složitých případů korupce, jakož i provést kontrolu přiznání příjmů a majetku všech příslušných úředníků.
 3/ Lidská práva a základní svobody
 Nadále účinně provádět antidiskriminační zákon, strategii pro lidská práva a národní akční plán v oblasti lidských práv a posilovat pluralitu, transparentnost a nezávislost médií; zřídit nezávislý vyšetřovací mechanismus k vyšetřování obvinění ze špatného zacházení ze strany donucovacích orgánů; prosazovat rovnost žen a mužů a zajistit rovné zacházení ve společenském, politickém a hospodářském životě a zaměřit se na opatření na ochranu dětí před veškerými formami násilí. Pokračovat v reformním úsilí s cílem zajistit vysokou úroveň ochrany osobních údajů.
 V oblasti zahraniční a bezpečnostní politiky
 4/ Mírové řešení sporů
 Zachovat účinnou spolupráci mezi EU a Gruzií směřující k vyřešení konfliktu v rámci dohodnutých formátů; zintenzívnit účinnou spolupráci a koordinaci mezi EU a Gruzií při řešení konfliktů; zachovat konstruktivní účast v mezinárodních ženevských jednáních, kterým společně předsedají EU, OSN a OBSE, a zajistit těmto jednáním podporu; v


text:
rámci příspěvku ke stabilizaci, normalizaci a budování důvěry využívat zprostředkovatelských služeb Pozorovatelské mise Evropské unie v Gruzii; přijmout vhodná opatření na podporu obchodu, svobody pohybu a hospodářských vazeb podél administrativních hranic, včetně přezkumu právních předpisů; podporovat mezilidské kontakty, budování důvěry a usmíření.
 5/ Posílená spolupráce v oblasti bezpečnostní a obranné politiky
 Prohloubit dvoustranný dialog o otázkách bezpečnosti a obrany s cílem řešit záležitosti společného zájmu, včetně terorismu, mezinárodní organizované trestné činnosti a jiných a řídit další spolupráci; usnadnit zapojení Gruzie do operací EU pro řešení krizí, jakož i do činností odborné přípravy, výcviku a konzultací v oblasti SBOP; aktivovat různé nástroje EU na podporu odolnosti a budování kapacit v Gruzii v zájmu boje proti hybridním hrozbám.
 V oblasti hospodářského rozvoje a tržních příležitostí
 6/ Zlepšení podnikatelského prostředí a řízení investic
 Provádět strategii pro malé a střední podniky a příslušný akční plán na období 2016–2017 i následné akční plány; pokračovat ve zlepšování regulačního rámce, podnikatelského prostředí a v podpoře malých a středních podniků; zlepšit dialog mezi veřejným a soukromým sektorem, aby bylo možné určit priority soukromého sektoru, u nichž je potřeba podpořit strukturální hospodářské reformy. Podpořit reformy infrastruktury finančního sektoru: zavedení systému pojištění vkladů, reforma a právní předpisy v bankovním sektoru, zdokonalení registrů úvěrů/zajištění, zlepšení finančního výkaznictví a auditu, přijetí opatření ve prospěch kapitálových trhů, jako je rozvoj mikroúvěrů, leasingu, faktoringu a pojištění; zavést mechanismy alternativního řešení sporů u obchodních sporů a vymáhání smluv.
 7/ Zemědělství a rozvoj venkova
 Provést strategii rozvoje gruzínského venkova na období 2017–2020; podporovat rozvoj efektivních hodnotových řetězců, zlepšit zaměstnanost ve venkovských oblastech a pomáhat malým a středním podnikům, aby zvýšily svou konkurenceschopnost ve vybraných odvětvích s vysokou exportní hodnotou.
 8/ Reformy související s obchodem a sanitární a fytosanitární opatření
 Provést strategii týkající se technických překážek obchodu; rozvíjet infrastrukturu související se správou norem, technických předpisů, metrologií, dozorem nad trhem, akreditací a postupy posuzování shody; provést strategii dozoru nad trhem; dále zlepšit statistiku obchodu; provádět strategický rámec pro celní spolupráci; zajistit sblížení právních předpisů o vymáhání práv duševního vlastnictví celními orgány a zajistit dodržování doložky o pozastavení u platných dovozních cel.
 Provést strategii bezpečnosti potravin a program sbližování, zejména kodex pro bezpečnost potravin, a zajistit postupné přijímání horizontálních prováděcích právních předpisů; zajistit veterinární a fytosanitární kontroly a kontroly v oblasti bezpečnosti potravin na stanovištích hraniční kontroly, podpořit systém včasného varování u potravin a krmiv, v oblasti zdraví zvířat a rostlinolékařské bezpečnosti a zvýšit laboratorní kapacitu pro sanitární a fytosanitární opatření.
 V oblasti konektivity, energetické účinnosti, životního prostředí a opatření v oblasti klimatu
 9/ Energetická bezpečnost a energetická účinnost
 Podpořit včasné provedení závazků vyplývajících z formálního přistoupení Gruzie k Energetickému společenství, zejména reformou právních předpisů a investicemi do energetické bezpečnosti a účinnosti, a to včetně posílení mandátu, kapacity a nezávislosti energetického regulačního orgánu; posílení sítí a propojení energetické infrastruktury, jakož i zlepšení transparentnosti a fungování trhu s elektřinou a plynem.
 10/ Doprava
 Rozvíjet hospodářsky významnou infrastrukturu, včetně další realizace projektů na rozvoj hlavní sítě.
 11/ Životní prostředí a oblast klimatu
 Posílit sblížení s acquis EU v oblasti životního prostředí


text:
upravujícím správu záležitostí týkajících se životního prostředí přijetím a provedením nových právních předpisů týkajících se posuzování vlivů na životní prostředí, strategického posuzování vlivů na životní prostředí a odpovědnosti za škody na životním prostředí, a sice zajištěním přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí a účasti veřejnosti na rozhodování, zapojením všech zainteresovaných stran, jakož i zařazením problematiky životního prostředí do dalších oblastí politiky a zlepšením sdílení informací o životním prostředí. Dokončit strategii rozvoje nízkouhlíkového hospodářství. Zahájit provádění nové celosvětové dohody o změně klimatu (Pařížské dohody).
 V oblasti mobility a mezilidských kontaktů
 12/ Migrace, azyl a správa hranic
 Zajistit trvalé dodržování všech kritérií akčního plánu na uvolnění vízového režimu, jak vyžaduje revidovaný mechanismus pro pozastavení zrušení vízové povinnosti; účinně provádět partnerství v oblasti mobility mezi EU a Gruzií, migrační strategii Gruzie na období 2016–2020 a strategii pro integrovanou správu státních hranic Gruzie na období 2014–2018 a příslušné akční plány.
 13/ Vzdělávání, zaměstnanost, výzkum, inovace a mládež
 Komplexní reformou vzdělávání a výzkumu zlepšit celkové výsledky v těchto oblastech; vypracovat strategický přístup k zaměstnanosti a odbornému vzdělávání a přípravě; připravit vizi a strategii na podporu rozvoje gruzínského systému v oblasti vědy, technologií a inovací včetně politiky Gruzie v oblasti inovací; provést základní pracovní práva.
 2.2 Demokracie, lidská práva, řádná správa věcí veřejných a upevňování institucí
 Cílem politického dialogu a spolupráce na reformách v rámci tohoto programu přidružení je dále posilovat dodržování demokratických zásad, jako je politický pluralismus, inkluzivnost při rozhodování a oddělení moci a spolupráce s opozicí, zásad právního státu a řádné správy věcí veřejných, lidských práv a základních svobod, včetně práv příslušníků menšin, jak jsou zakotveny v základních úmluvách OSN a Rady Evropy a souvisejících protokolech, a přispívat ke konsolidaci vnitropolitických reforem, zejména sbližováním s acquis communautaire EU.
 Tento dialog a spolupráce se budou týkat následujících oblastí:
 i)
 posílení stability, nezávislosti a efektivnosti institucí, které jsou zárukou demokracie, právního státu a dodržování lidských práv, zejména tím, že bude:
 —
 nadále zajišťován demokratický průběh voleb, včetně místních voleb vyhlášených na říjen roku 2017, tak, že budou v rámci nového volebního cyklu odstraněny zbývající nedostatky v legislativním rámci a organizaci voleb, které zjistily meziagenturní pracovní skupina pro svobodné a spravedlivé volby (IATF) a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) / Úřad pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR), zejména doporučení ze zprávy volební pozorovatelské mise ODIHR po parlamentních volbách v roce 2016;
 —
 nadále zajišťováno, aby legislativní změny týkající se klíčových prvků právního státu, jako je nezávislost soudnictví, byly předmětem důkladných vnitrostátních konzultací a případně byly konzultovány i s Benátskou komisí Rady Evropy s cílem zajistit, že budou nadčasové a budou splňovat evropské normy, zejména v případě plánované novelizace gruzínské ústavy, pro níž je zcela zásadní spolupráce mezi Benátskou komisí a gruzínským ústavním výborem;
 —
 dále zlepšeno rozdělení pravomocí mezi různými složkami vlády a posílena pravomoc parlamentu, aby mohl plnit svou kontrolní a zákonodárnou úlohu;
 ii)
 pokračování reformy soudnictví, zejména zajištění úplné nezávislosti soudců a posílení odpovědnosti, účinnosti, nestrannosti a profesionality soudního systému a donucovacích orgánů, jež nebudou vystavovány žádným nepatřičným zásahům; pokračování


text:
v boji proti korupci.
 Soudnictví
 Krátkodobé priority
 —
 vypracovat a postupně realizovat strategii pro soudnictví a její akční plán, které se budou týkat mimo jiné zlepšení politiky a postupů jmenování, povyšování a odborné přípravy soudců, se zvláštním důrazem na lidská práva, a poskytnout dostatečné zdroje pro řádný výkon soudních pravomocí; dále podporovat nezávislost vysoké justiční školy, především prostřednictvím rozšíření kapacit;
 —
 zlepšit zejména účinnost nejvyšší soudní rady, mimo jiné zajištěním její nezávislosti a odpovědnosti;
 —
 zlepšit systém soudní odpovědnosti zavedením jasných a vyčerpávajících disciplinárních pravidel, jež se budou účinně vymáhat, jakož i zajištěním profesionality a bezúhonnosti soudců;
 —
 zefektivnit institucionální strukturu obecných soudů, v případě nutnosti i zavedením specializovaných porot a komor a snížit počet nevyřízených občanskoprávních případů na obecných soudech;
 —
 v zájmu zvýšení důvěry v justici zavést elektronický systém přidělování případů a zlepšit program elektronické správy případů;
 —
 pokračovat v reformě státního zastupitelství s cílem dále upevnit nezávislost práce státního zastupitelství na jakýchkoli nepatřičných vlivech a dosáhnout větší transparentnosti a odpovědnosti;
 —
 pokračovat v reformě trestního zákoníku za účelem liberalizace trestů a modernizace práva a současně zajistit jeho plný soulad s příslušnými unijními a mezinárodními standardy;
 —
 dále zlepšit právní a institucionální rámec pro poskytování vysoce kvalitní bezplatné právní pomoci, jakož i právních služeb poskytovaných za úplatu;
 —
 nadále zajišťovat spravedlivý proces, přístup ke spravedlnosti a procesní práva v trestních řízeních v souladu se závazky Gruzie v rámci Evropské úmluvy o lidských právech, judikatury Soudního dvora a dalších příslušných úmluv Rady Evropy tím, že budou plně:
 —
 zaručena procesní práva obžalovaných osob v trestních řízeních,
 —
 zaručena práva obětí trestných činů, včetně trestných činů z nenávisti, pokud jde o přístup ke spravedlnosti, ochranu, podporu a náhradu škody;
 —
 zavést spravedlivé a účinné alternativní prostředky řešení sporů a více je uplatňovat v praxi;
 —
 uplatňovat rehabilitační a resocializační přístupy ve vězeňském a probačním systému i mimo něj, aby se předcházelo opakování trestné činnosti a byla zachována náležitá rovnováha mezi zajištěním veřejného pořádku a bezpečnosti a zaručením ochrany lidských práv.
 Střednědobé priority
 —
 modernizovat právní předpisy v obchodní, občanské i správní oblasti v souladu s vnitrostátními strategiemi a acquis EU;
 —
 zajistit inkluzivní přístup ke spravedlnosti prostřednictvím dostatečně financované služby právní pomoci.
 Prosazování práva
 Krátkodobé priority
 —
 zvýšit odpovědnost donucovacích orgánů a upevnit demokratický dohled nad nimi. Bude třeba vytvořit profesionální a účinný mechanismus k zajištění věrohodné reakce na stížnosti na práci policie. Zvážit přijetí dalších opatření na podporu nezávislého a účinného vyšetřování stížností na pracovníky donucovacích orgánů. Zajistit komplexní odbornou přípravu pracovníků donucovacích orgánů, pokud jde o etické normy a lidská práva, zaručené Evropskou úmluvou o lidských právech;
 —
 zaváděním nových trestů jiných než odnětí svobody a navýšením kapacit probační služby dále rozšiřovat uplatňování alternativ k trestu odnětí svobody.
 Boj proti korupci, reforma veřejné správy a státní služba
 Krátkodobé priority
 —
 pokračovat v boji proti korupci a zajistit účinné provádění příslušných mezinárodních právních nástrojů, jako je Úmluva OSN proti korupci a Trestněprávní úmluva o korupci a její dodatkový protokol, jakož i doporučení Skupiny států proti korupci v rámci Rady


text:
Evropy (GRECO) a doporučení sítě OECD pro boj proti korupci pro východní Evropu a Střední Asii;
 —
 rozšířit právo občanů na informace jako jedno z klíčových opatření k účinné prevenci korupce;
 —
 pokračovat v posilování kapacit stávajících orgánů působících v oblasti dozoru, auditu a finančního vyšetřování;
 —
 pokračovat v inkluzivní tvorbě politik za účasti občanů a prostřednictvím dialogu mezi občanskou společností a celostátními a místními orgány;
 —
 posílit kapacitu parlamentu v oblasti dozoru zvýšením kapacity odvětvových výborů;
 —
 pokračovat v provádění plánu reformy veřejné správy a zlepšovat koordinaci, monitorování a podávání zpráv o plánu a příslušných strategiích na politické i správní úrovni;
 —
 uplatňovat nový právní rámec pro veřejnou službu, aby pracovala profesionálněji a byla založena na zásluhách.
 Střednědobé priority
 —
 pokračovat v zajišťování účinného provádění národní protikorupční strategie a příslušného akčního plánu za účelem předcházení, odhalování a řešení především složitých případů korupce;
 —
 pokračovat v zajišťování účinného vyšetřování případů podezření z korupce a vytvořit účinný systém pro předcházení střetu zájmů;
 —
 aktualizovat plán reformy veřejné správy a příslušné strategie, aby byly v souladu se zásadami veřejné správy;
 —
 podporovat odpovědnou, účelnou, účinnou a transparentní veřejnou správu a vybudovat meritokratickou a profesionální veřejnou službu;
 —
 upevňovat správu věcí veřejných a podporovat reformu veřejné správy na místní úrovni v souladu s evropskými standardy.
 iii)
 zajištění dodržování lidských práv a základních svobod pomocí komplexní spolupráce v oblasti ochrany lidských práv a základních svobod, včetně prvků, na něž upozorňuje zpráva Thomase Hammarberga „Gruzie v procesu transformace“. Tato spolupráce bude zahrnovat především činnosti v těchto oblastech:
 Krátkodobé priority
 —
 aktivně provádět národní lidskoprávní strategii a akční plán, včetně uplatňování konkrétních doporučení orgánů OSN, OBSE/ODIHR, Rady Evropy / Evropské komise proti rasismu a nesnášenlivosti (ECRI) a mezinárodních organizací pro lidská práva, zejména při provádění antidiskriminačních politik, při ochraně menšin a soukromého života a zajišťování svobody náboženského vyznání;
 —
 pokračovat v účinném provádění antidiskriminačních právních předpisů, aby byla zajištěna účinná ochrana proti diskriminaci;
 —
 přijmout opatření vedoucí k podpisu, ratifikaci a provedení ve vnitrostátním právu příslušných nástrojů Rady Evropy pro boj proti diskriminaci, včetně Úmluvy Rady Evropy o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí (tzv. Istanbulská úmluva), a rovněž k provedení Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením do vnitrostátních právních předpisů;
 —
 posílit přístup k reprodukčnímu a sexuálnímu zdraví, informacím a prevenci a nadále bojovat proti škodlivým praktikám namířeným vůči ženám včetně mrzačení pohlavních orgánů a dalším formám ponižujícího zacházení, zejména ve venkovských oblastech.
 Střednědobé priority
 —
 zachovat účinné prejudiciální a mimosoudní mechanismy pro řešení sporů a ochranu lidských práv;
 —
 nadále prosazovat lidská práva a boj proti diskriminaci v oblasti soudnictví, vymáhání práva a státní správy a zvyšovat o nich povědomí, včetně zajištění náležitých školení;
 —
 dále posilovat pluralitu, transparentnost a nezávislost médií v souladu s doporučeními Rady Evropy;
 —
 při tvorbě politik zohledňovat doporučení úřadu veřejného ochránce práv, poskytnout tomuto úřadu dostatečné zdroje a upevnit jeho postavení; spolupracovat s veřejným ochráncem práv na jeho doporučeních týkajících se případů diskriminace a účinného fungování institucionálního mechanismu, s nímž se počítá v


text:
antidiskriminačním zákoně, a to i prostřednictvím změn právních předpisů;
 —
 dále rozvíjet monitorovací kapacity parlamentního výboru v oblasti lidských práv a občanské integrace, jakož i v právních otázkách spojených s prováděním lidskoprávní strategie a akčního plánu;
 —
 spolupracovat s organizacemi občanské společnosti a zástupci sociálních partnerů (odborové svazy a organizace zaměstnavatelů) coby zainteresovanými stranami a kontrolními činiteli, pokud jde o prioritní oblasti podle dohody o přidružení mezi EU a Gruzií, včetně pracovních práv, ochrany soukromí, práv příslušníků menšin a dalších zranitelných skupin osob a svobody sdělovacích prostředků;
 —
 zajistit dodržování stávajících ustanovení Evropské charty regionálních či menšinových jazyků přijaté Radou Evropy.
 Špatné zacházení a mučení
 Krátkodobé priority
 —
 přijmout akční plán proti mučení na období 2017–2018 a pokračovat v přijímání dalších opatření pro boj proti špatnému zacházení a mučení a zintenzivnit také úsilí, pokud jde o potírání beztrestnosti;
 —
 zajistit důkladné, transparentní a nezávislé vyšetřování veškerých tvrzení ohledně mučení a špatného zacházení v rámci vězeňského systému, policejních, vojenských a jiných uzavřených zařízení vytvořením nezávislého vyšetřovacího mechanismu k vyšetřování obvinění ze špatného zacházení ze strany donucovacích orgánů;
 —
 nadále podporovat národní preventivní mechanismus při úřadu veřejného ochránce práv a spolupracovat s ním, aby jeho účinné fungování působilo preventivně proti zneužívání.
 Střednědobé priority
 —
 pokračovat ve snahách o zlepšení systému vězeňské zdravotní péče a přístupu vězňů ke zdravotní péči včetně psychologické péče. Budovat kapacity a posilovat postavení zdravotnického personálu pracujícího v uzavřených zařízeních nebo pro tato zařízení při oznamování a hlášení špatného zacházení;
 —
 v zájmu včasného odhalování a prevence zneužívání a špatného zacházení dále posilovat účinné vnitřní a vnější monitorování vězeňského systému, policejních, vojenských a jiných uzavřených zařízení.
 Rovné zacházení
 Krátkodobé priority
 —
 prosazovat rovnost žen a mužů a zajistit rovné zacházení se ženami a muži, jakož i příslušníky menšin bez ohledu na náboženské vyznání nebo přesvědčení, etnický původ či národnost, rasový původ, pohlaví, jazyk, sexuální orientaci, genderovou identitu, schopnosti nebo jiné aspekty ve společenském, politickém a hospodářském životě;
 —
 přijmout další opatření na podporu provádění právních předpisů proti genderovému násilí, včetně zvyšování povědomí mezi širokou veřejností i jednotlivými profesními skupinami, jako je například policie, a to především na venkově a v oblastech obývaných menšinami. Zlepšit přístup obětí k poradenským službám a do azylových domů.
 Střednědobé priority
 —
 postupně dosáhnout konvergence s evropskými normami, pokud jde o zdravotní a bezpečnostní předpisy, pravidla o ochraně mateřství, pravidla pro sladění rodičovských a pracovních povinností, jak předpokládá dohoda o přidružení;
 —
 podnikat aktivní kroky k prosazení většího zastoupení žen v politických rozhodovacích fórech.
 Práva dítěte
 Krátkodobé priority
 —
 poskytnout úřadu veřejného ochránce dostatečné zdroje a upevnit jeho postavení, aby se mohl věnovat dalším činnostem ombudsmana pro děti, mimo jiné každoročně monitorovat situaci v příslušných institucích, včetně denních center;
 —
 zaměřit se na opatření na ochranu dětí před veškerými formami násilí.
 Střednědobé priority
 —
 posílit opatření za účelem řešení potřeb nejzranitelnějších skupin dětí (včetně dětí se zdravotním postižením a dětí žijících na ulici) zlepšením a rozšířením mechanismů sociální ochrany, jakož i podporou územního přístupu k programům (opětovného) začleňování dětí se zdravotním postižením, a podniknout kroky


text:
k odstranění dětské práce;
 —
 postoupit s reformou soudního systému pro mladistvé;
 —
 nadále pracovat na deinstitucionalizaci péče o děti.
 Práva odborů a základní pracovní normy
 Krátkodobé priority
 —
 přijmout právní rámec definující dozorové funkce systému inspekce práce v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a odstranit stávající omezení pravomoci inspektorů v platných právních předpisech v souladu s normami Mezinárodní organizace práce.
 Střednědobé priority
 —
 začít uplatňovat zákoník práce (přijatý v červnu 2013) a spolu s dalšími příslušnými právními předpisy jej uvést do souladu s normami Mezinárodní organizace práce. Zákoník práce opřít o postupy pro řešení pracovněprávních sporů a schválením seznamu mediátorů začít vytvářet kulturu jednání;
 —
 nadále pracovat na vytvoření efektivního systému inspekce práce s přiměřenými pravomocemi a kapacitou pro kontrolu všech pracovních podmínek a pracovněprávních vztahů v souladu s normami Mezinárodní organizace práce;
 —
 zajistit účinné fungování komise pro tripartitní sociální partnerství a prostřednictvím spolupráce s Mezinárodní organizací práce pokračovat v kultivaci sociálního dialogu.
 2.3 Zahraniční a bezpečnostní politika
 Dialog a spolupráce v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) má za cíl postupnou konvergenci, a to i v případě společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), a zaměří se zejména na předcházení konfliktům a řešení krizí, regionální stabilitu, odzbrojení, nešíření zbraní, kontrolu zbrojení a kontrolu vývozu. Spolupráce bude založena na společných hodnotách a společných zájmech a bude usilovat o větší sblížení politik a jejich větší účinnost s využitím dvoustranných, mezinárodních a regionálních fór.
 Krátkodobé priority
 —
 pokračovat ve spolupráci, aby Gruzie dosáhla vyššího souladu s prohlášeními EU týkajícími se SZBP;
 —
 pokračovat ve spolupráci v oblasti sbližování s autonomními sankčními opatřeními EU;
 —
 pokračovat ve spolupráci na strategické komunikaci o otázkách týkajících se integrace s EU;
 —
 prohloubit praktickou spolupráci při předcházení konfliktům a řešení krizí usnadněním účasti Gruzie na civilních či vojenských operacích pro řešení krizí pod vedením EU a konzultacích a odborné přípravě v oblasti SBOP na základě rámcové dohody o účasti podepsané v listopadu 2013 a mnohostranném rámci panelu Východního partnerství pro otázky SBOP;
 —
 podporovat a usnadňovat zapojení Gruzie do činností odborné přípravy a konzultací v oblasti SBOP (v rámci pravidelných dvoustranných konzultací a mnohostranného panelu Východního partnerství pro otázky SBOP);
 —
 usnadnit Gruzii spolupráci s agenturami EU, pokud je o otázky týkající se SBOP;
 —
 podporovat regionální spolupráci v bezpečnostních otázkách, jako je lepší správa hranic, řízení migrace, ochrana kritické infrastruktury, kontrola vývozu, odezva na mimořádné události, civilní ochrana, boj proti pašování a nedovolenému obchodování (například biotechnologií a jaderných materiálů) a školení příslušného personálu, a to především prostřednictvím gruzínského střediska excelence v oblasti chemických, biologických, radiologických a jaderných materiálů (CBRN).
 Střednědobé priority
 —
 společně přispívat k vytváření příznivého prostředí k pragmatické spolupráci a rozvíjení politického dialogu a spolupráci v oblasti regionálních a mezinárodních otázek, mimo jiné v rámci Rady Evropy a OBSE;
 —
 podporovat mírové řešení konfliktů a mezinárodní stabilitu a bezpečnost na základě účinného multilateralismu;
 —
 více investovat do odolnosti a schopnosti gruzínského státu a společnosti bojovat proti hybridním hrozbám zahrnutím Gruzie do iniciativy na budování kapacity na podporu bezpečnosti a


text:
rozvoje (CBSD), a to ve formě poskytování institucionální podpory, odborné přípravy a vybavení, což přispěje k účinnosti Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky;
 —
 usnadnit Gruzii spolupráci s EU na účinné reformě gruzínského bezpečnostního sektoru;
 —
 společně prosazovat dodržování zásad suverenity a územní celistvosti, nedotknutelnosti hranic a nezávislosti, jak jsou stanoveny v Chartě OSN a v Helsinském závěrečném aktu OBSE.
 Terorismus, nešíření zbraní hromadného ničení a nedovolený vývoz zbraní
 Krátkodobé priority
 —
 spolupracovat a přispívat k boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů prostřednictvím úplného dodržování a vnitrostátního provádění stávajících závazků stran v rámci mezinárodních smluv a dohod o odzbrojení a nešíření zbraní hromadného ničení a ostatních příslušných mezinárodních závazků.
 Střednědobé priority
 —
 spolupracovat na prohlubování mezinárodního konsensu o boji proti terorismu na základě lidských práv, včetně práce na právní definici teroristických činů, a to i prosazováním dohody o všeobecné úmluvě o mezinárodním terorismu;
 —
 spolupracovat v oblasti celních kontrol založených na analýze rizika k zajištění bezpečnosti dováženého a vyváženého zboží i zboží v tranzitu;
 —
 řešit nezákonný obchod s ručními palnými a lehkými zbraněmi, včetně střeliva pro ně, podle stávajících mezinárodních dohod a rezolucí Rady bezpečnosti OSN a závazků v rámci jiných mezinárodních nástrojů platných v této oblasti;
 —
 nadále spolupracovat v oblasti kontroly vývozu konvenčních zbraní na základě společného postoje EU týkajícího se kontroly vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu; rozvíjet spolupráci v boji proti nedovolenému obchodování se zbraněmi a při ničení zásob,
 —
 nadále přispívat k provádění Smlouvy o nešíření jaderných zbraní (NPT), a sice vyváženým způsobem ve všech třech pilířích.
 Mírové řešení sporů
 Krátkodobé priority
 —
 udržovat účinnou spolupráci mezi EU a Gruzií vedoucí k vyřešení konfliktu v rámci dohodnutých formátů, včetně konzultací s cílem zavést vhodné způsoby zapojení gruzínských regionů Abcházie a Cchinvali/Jižní Osetie do prohlubování vztahů mezi EU a Gruzií;
 —
 zintenzívnit účinnou spolupráci a koordinaci mezi EU a Gruzií při řešení konfliktů mimo jiné prostřednictvím pravidelného politického dialogu;
 —
 zachovat konstruktivní účast v mezinárodních ženevských jednáních, kterým společně předsedají EU, OSN a OBSE, a zajistit těmto jednáním podporu;
 —
 plně a účinně využívat zprostředkovatelských služeb pozorovatelské mise EU v Gruzii s cílem přispět ke stabilizaci, normalizaci, včetně usnadnění bezpečného a normálního života pro místní komunity žijící na obou stranách správních hranic, a k budování důvěry, a to mimo jiné prostřednictvím mechanismů předcházení incidentům a reakce na ně a jinými vhodnými mechanismy, opatřeními či ujednáními;
 —
 podporovat úsilí o mírové řešení konfliktu, mimo jiné navázáním kontaktů s obyvatelstvem gruzínských regionů Abcházie a Cchinvali/Jižní Osetie s ohledem na gruzínskou politiku usmíření a zapojení a politiku EU spočívající v neuznávání těchto oblastí a v angažovanosti, na níž EU a Gruzie spolupracují;
 —
 spolupracovat s obyvatelstvem z oblastí podél správních hranic a sdílet s nimi výhody a příležitosti vyplývající z politického přidružení mezi EU a Gruzií a procesu hospodářské integrace, včetně bezvízového režimu pro krátkodobé pobyty v schengenském prostoru;
 —
 přijmout vhodná opatření na podporu obchodu, svobody pohybu a hospodářských vazeb podél administrativních hranic, včetně přezkumu právních předpisů, jako je zákon o okupovaných územích. Spolupracovat


text:
při provádění opatření na podporu mezilidských kontaktů, budování důvěry a úsilí o usmíření mezi komunitami rozdělenými konfliktem;
 —
 učinit další kroky na podporu udržitelného začlenění vnitřně vysídlených osob v celé gruzínské společnosti (vlastnické právo, zaměstnanost, cílená podpora).
 Střednědobé priority
 —
 nadále společně usilovat o zajištění úplného provádění šestibodové dohody ze dne 12. srpna 2008 a jejích následných prováděcích opatření;
 —
 nadále vyvíjet společné úsilí a činit kroky za účelem smysluplného zapojení mezinárodních subjektů v Gruzii, včetně plného provádění mandátu pozorovatelské mise Evropské unie v Gruzii (EUMM Georgia);
 —
 pokračovat v úsilí o bezpečný, důstojný a dobrovolný návrat všech vnitřně vysídlených osob a uprchlíků do místa původu v souladu se zásadami mezinárodního práva;
 —
 podniknout kroky k nalezení udržitelného vyřešení konfliktu a aniž jsou dotčeny stávající formy řešení sporných otázek, bude mírové řešení sporů jedním z hlavních témat politického dialogu mezi stranami a dialogu s dalšími významnými mezinárodními subjekty.
 Mezinárodní trestní soud (ICC)
 —
 nadále spolupracovat s Mezinárodním trestním soudem prováděním Římského statutu a souvisejících nástrojů, a to s náležitým ohledem na zásadu zachování jeho integrity. Pokračovat ve spolupráci s Mezinárodním trestním soudem v souvislosti s vyšetřováním války, k níž došlo v srpnu 2008.
 2.4 Právo, svoboda a bezpečnost
 Gruzie musí průběžně plnit požadavky stanovené ve čtyřech blocích akčního plánu na uvolnění vízového režimu ze dne 25. února 2013. Účinné, trvalé a udržitelné provádění všech kritérií obsažených v akčním plánu, včetně těch, které jsou vedeny v bloku 3 (Veřejný pořádek a bezpečnost), je pro zachování bezvízového režimu s EU zásadní. V souladu s revidovaným mechanismem pro pozastavení zrušení vízové povinnosti může být bezvízový styk pozastaven v případech, kdy již není plněn jeden nebo více konkrétních požadavků (2). V případě odůvodněných obav ohledně plnění konkrétních kritérií akčního plánu poskytne Gruzie Evropské unii na požádání příslušné informace.
 Strany budou spolupracovat v těchto oblastech:
 Ochrana osobních údajů
 Krátkodobé priority
 —
 zajistit vysokou úroveň ochrany osobních údajů v souladu s evropskými standardy a přijmout praktické kroky k zajištění dodržování práva na ochranu osobních údajů, a to i v oblasti trestního soudnictví; zajistit uplatňování standardů ochrany osobních údajů ve veřejném i soukromém sektoru.
 Střednědobé priority
 —
 dále posilovat kapacitu úřadu pro ochranu údajů (úřad inspektora) a sledovat uplatňování norem pro ochranu údajů;
 —
 pokračovat v provádění právního rámce pro ochranu osobních údajů ve všech odvětvích s cílem zajistit vysokou úroveň ochrany údajů v souladu s evropskými nástroji a normami;
 —
 sladit gruzínské právní předpisy na ochranu údajů a příslušné postupy s nejnovějšími evropskými normami v oblasti ochrany údajů.
 Migrace a azyl
 Krátkodobé priority
 —
 zajistit plnou funkčnost jednotného systému pro analýzu migrace a analýzy migračních rizik a podávat zprávy o následném zlepšení analýzy údajů o migraci a hodnocení rizik;
 —
 vypracovat mechanismy pro boj s nelegální migrací a podporovat legální migraci, mimo jiné průběžnými cílenými informačními kampaněmi o právech a povinnostech migrantů, právních předpisech upravujících jejich přístup na trh práce v EU a o odpovědnosti za zneužití práv v rámci bezvízového režimu;
 —
 podávat zprávy o pokroku při postupném omezování používání gruzínských nebiometrických pasů v souladu


text:
s akčním plánem na uvolnění vízového režimu.
 Střednědobé priority
 —
 účinně provádět gruzínskou strategii pro migraci na období 2016–2020 a její akční plán;
 —
 pravidelně (alespoň jednou za dva roky) aktualizovat migrační profil Gruzie;
 —
 pokračovat v účinném provádění dohody mezi EU a Gruzií o zpětném přebírání osob a zajistit hladké zařazení středisek mobility a reintegračních činností do gruzínského státního reintegračního programu;
 —
 pokračovat v rozvíjení praktické spolupráce mezi EU a Gruzií v rámci partnerství v oblasti mobility.
 Správa hranic
 Střednědobé priority
 —
 účinně provádět gruzínskou strategii pro integrovanou správu hranic na období 2014–2018 a její akční plán;
 —
 udržovat vysokou kvalitu hraničních kontrol a ostrahy hranic s pomocí systému pro správu migrace na hranicích a podávání hlášení (BMARS) a realizace projektu systému řízení pohraničních operací (BOMS);
 —
 pokročit při vymezování státních hranic se sousedními zeměmi.
 Boj proti organizované trestné činnosti
 Krátkodobé priority
 —
 účinně provádět národní akční plán boje proti obchodování s lidmi na období 2017–2018 a pokračovat v činnostech zaměřených na rozvoj kapacit státních orgánů, aby byly schopny aktivně odhalovat a účinně vyšetřovat případy obchodování s lidmi;
 —
 sledovat účinnost aktivního zjišťování a vyšetřování případů obchodování s lidmi a podávat o ní zprávy.
 Střednědobé priority
 —
 nepolevovat v úsilí v oblasti prevence a boje proti organizované trestné činnosti;
 —
 za účelem účinného boje proti organizované trestné činnosti dále rozvíjet spolupráci mezi členskými státy EU a donucovacími orgány Gruzie, provádět dohodu o spolupráci s Europolem a pokračovat ve spolupráci s CEPOL při vzdělávání a výcviku v oblasti prosazování práva;
 —
 posílit spolupráci při řešení kyberkriminality a poskytnout gruzínským orgánům odpovídající vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva.
 Boj s nedovolenými drogami
 Krátkodobé priority
 —
 provést národní protidrogovou strategii a akční plán na období 2016–2018.
 Střednědobé priority
 —
 nadále zajišťovat vyvážený a integrovaný přístup k drogové problematice s cílem vyrovnat se se zdravotními a sociálními důsledky zneužívání drog a rovněž zajistit účinnější prevenci a usilovat o snížení jejich nabídky, omezení obchodu s nimi a poptávky po nich;
 —
 pokračovat v pravidelném dialogu o drogové problematice v rámci Východního partnerství;
 —
 dále rozvíjet spolupráci a výměnu informací, mimo jiné beze zbytku využít memorandum o porozumění mezi Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) a Ministerstvem spravedlnosti Gruzie.
 Praní peněz a financování terorismu
 Krátkodobé priority
 —
 uvést gruzínské právní předpisy do souladu s čtvrtou směrnicí o boji proti praní peněz;
 —
 sledovat počty vydaných příkazů ke zmrazení a konfiskaci i odhadovanou hodnotu zmrazeného a konfiskovaného majetku a podávat o nich zprávy, aby bylo zaručeno účinné provádění gruzínských právních předpisů o konfiskaci výnosů z trestné činnosti.
 Střednědobé priority
 —
 pokračovat v úsilí o další rozvoj právního a institucionálního rámce pro prevenci a boj proti praní peněz a financování terorismu, mimo jiné sbližováním s právními předpisy EU v těchto oblastech;
 —
 nadále provádět normy uvedené v doporučeních Finančního akčního výboru (FATF) pro boj proti financování terorismu;
 —
 posílit operativní spolupráci v oblasti konfiskace, vymáhání majetku a správy majetku prostřednictvím účinné komunikace a výměny osvědčených postupů mezi gruzínskými orgány a úřadem EU pro