text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21996D0725(08)
 Úřední věstník L 186 , 25/07/1996 S. 0082 - 0082
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 29/96ze dne 26. dubna 1996,kterým se mění příloha XVIII (Zdraví a bezpečnost při práci, pracovní právo a stejné zacházení pro muže a ženy) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k tomu, že příloha XVIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 3/96 ze dne 26. ledna 1996 [1];vzhledem k tomu, že usnesení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, 95/C 296/06 ze dne 5. října 1995 o obraze žen a mužů v reklamách a sdělovacích prostředcích [2], by mělo být začleněno do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V příloze XVIII Dohody se za bod 21 (směrnice Rady 86/613/EHS) vkládá nový bod, který zní:"21a. 495 Y 1110(02): Usnesení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, 95/C 296/06 ze dne 5. října 1995 o obraze žen a mužů v reklamách a sdělovacích prostředcích (Úř. věst. C 296, 10.11.1995, s. 15)."Článek 2Znění usnesení 95/C 296/06 v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. května 1996 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 26. dubna 1996.Za Smíšený výbor EHPpředsedaP. Benavides[1] Úř. věst. L 90, 11.4.1996, s. 41.[2] Úř. věst. C 296, 10.11.1995, s. 15.--------------------------------------------------


text:
 22.3.2018
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 80/18
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 176/2016
 ze dne 23. září 2016,
 kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP [2018/434]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise (EU) 2016/863 ze dne 31. května 2016, kterým se mění přílohy VII a VIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, pokud jde o žíravost/dráždivost pro kůži, vážné poškození očí/podráždění očí a akutní toxicitu (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha II Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 12zc (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006) kapitoly XV přílohy II Dohody o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32016 R 0863: nařízení Komise (EU) 2016/863 ze dne 31. května 2016 (Úř. věst. L 144, 1.6.2016, s. 27).“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) 2016/863 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 24. září 2016 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 23. září 2016.
 Za Smíšený výbor EHP
 předsedkyně
 Bergdís ELLERTSDÓTTIR
 (1) Úř. věst. L 144, 1.6.2016, s. 27.
 (*1) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
 28.11.2013
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 318/14
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 112/2013
 ze dne 14. června 2013,
 kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Rozhodnutí Komise 2011/477/EU ze dne 27. července 2011 o požadavcích na bezpečnost, které mají podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES splňovat evropské normy, aby se zabránilo určitým nebezpečím, která pro děti představují vnitřní clony, stínící prvky ovládané šňůrou a bezpečnostní zařízení (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Příloha II Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V kapitole XIX přílohy II Dohody o EHP se za bod 3q (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES) vkládá nový bod, který zní:
 „3r.
 32011 D 0477: rozhodnutí Komise 2011/477/EU ze dne 27. července 2011 o požadavcích na bezpečnost, které mají podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES splňovat evropské normy, aby se zabránilo určitým nebezpečím, která pro děti představují vnitřní clony, stínící prvky ovládané šňůrou a bezpečnostní zařízení (Úř. věst. L 196, 28.7.2011, s. 21).“
 Článek 2
 Znění rozhodnutí 2011/477/EU v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 15. června 2013 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (2).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 14. června 2013.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 196, 28.7.2011, s. 21.
 (2) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 30.5.2013
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 144/5
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 4/2013
 ze dne 1. února 2013,
 kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Prováděcí směrnice Komise 2011/68/EU ze dne 1. července 2011, kterou se mění směrnice 2003/90/ES a 2003/91/ES, kterými se stanoví prováděcí opatření k článku 7 směrnic Rady 2002/53/ES a 2002/55/ES, pokud jde o minimum znaků, na které se zkoušky vztahují, a minimální podmínky pro zkoušení určitých odrůd druhů zemědělských rostlin a druhů zeleniny (1), by měla být začleněna do Dohody o EHP.
 (2)
 Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/340/EU ze dne 25. června 2012 o organizaci časově omezeného testu podle směrnic Rady 66/401/EHS, 66/402/EHS, 2002/54/ES, 2002/55/ES a 2002/57/ES, pokud jde o přehlídku porostu základního osiva a šlechtitelského osiva generací předcházejících základnímu osivu pod úředním dohledem (2), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (3)
 Toto rozhodnutí se týká právních předpisů vztahujících se na rostlinolékařské otázky. Jak je uvedeno v odvětvových úpravách v příloze I Dohody o EHP, právní předpisy vztahující se na rostlinolékařské otázky se nepoužijí na Lichtenštejnsko po celou dobu, po niž bude na Lichtenštejnsko rozšířena Dohoda mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty. Toto rozhodnutí by se tudíž nemělo na Lichtenštejnsko vztahovat.
 (4)
 Příloha I Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V příloze I Dohody o EHP se kapitola III mění takto:
 1)
 V bodech 14 (směrnice Komise 2003/90/ES) a 15 (směrnice Komise 2003/91/ES) se v části 1 doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32011 L 0068: prováděcí směrnice Komise 2011/68/EU ze dne 1. července 2011 (Úř. věst. L 175, 2.7.2011, s. 17).“
 2)
 Pod nadpisem „AKTY, KTERÉ BEROU STÁTY ESVO A KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO NÁLEŽITĚ V ÚVAHU“ se za bod 82 (rozhodnutí Komise 2010/680/EU) vkládá nový bod, který zní:
 „83.
 32012 D 0340: prováděcí rozhodnutí Komise 2012/340/EU ze dne 25. června 2012 o organizaci časově omezeného testu podle směrnic Rady 66/401/EHS, 66/402/EHS, 2002/54/ES, 2002/55/ES a 2002/57/ES, pokud jde o přehlídku porostu základního osiva a šlechtitelského osiva generací předcházejících základnímu osivu pod úředním dohledem (Úř. věst. L 166, 27.6.2012, s. 90).“
 Článek 2
 Znění prováděcí směrnice 2011/68/EU a prováděcího rozhodnutí 2012/340/EU v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 2. února 2013 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 1. února 2013.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 175, 2.7.2011, s. 17.
 (2) Úř. věst. L 166, 27.6.2012, s. 90.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 4.10.2012
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 270/40
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 117/2012
 ze dne 15. června 2012,
 kterým se mění příloha XX (Životní prostředí) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XX Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 97/2012 ze dne 30. dubna 2012 (1).
 (2)
 Rozhodnutí Komise 2009/770/ES ze dne 13. října 2009, kterým se stanoví standardní formáty zpráv pro účely předkládání výsledků monitorování záměrného uvolňování geneticky modifikovaných organismů nebo produktů, které geneticky modifikované organismy obsahují, do životního prostředí pro účely uvádění na trh podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES (2), by mělo být začleněno do Dohody,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V příloze XX Dohody se za bod 25j (rozhodnutí Komise 2004/204/ES) doplňuje nový bod, který zní:
 „25k.
 32009 D 0770: rozhodnutí Komise 2009/770/ES ze dne 13. října 2009, kterým se stanoví standardní formáty zpráv pro účely předkládání výsledků monitorování záměrného uvolňování geneticky modifikovaných organismů nebo produktů, které geneticky modifikované organismy obsahují, do životního prostředí pro účely uvádění na trh podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES (Úř. věst. L 275, 21.10.2009, s. 9).“
 Článek 2
 Znění rozhodnutí (ES) 2009/770/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 16. června 2012 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddílu EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 15. června 2012.
 Za Smíšený výbor EHP
 pověřený předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 248, 13.9.2012, s. 35.
 (2) Úř. věst. L 275, 21.10.2009, s. 9.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22006A0308(03)
 Dohoda mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o kritériích a mechanismech pro určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v Dánsku nebo jiném členském státě Evropské unie a o systému Eurodac pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy
 Úřední věstník L 066 , 08/03/2006 S. 0038 - 0043
 Dohodamezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o kritériích a mechanismech pro určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v Dánsku nebo jiném členském státě Evropské unie a o systému "Eurodac" pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvyEVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, dále jen "Společenství",na jedné straně aDÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ, dále jen "Dánsko",na straně druhé,S ODKAZEM na účast Dánska na Úmluvě o určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států Evropských společenství, která byla podepsána v Dublinu dne 15. června 1990 (dále jen "Dublinská úmluva"),S ODKAZEM na článek 12 dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku,S OHLEDEM NA TO, že nařízení Rady (ES) č. 343/2003 ze dne 18. února 2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o azyl podané státním příslušníkem třetí země v některém z členských států (dále jen "nařízení Dublin II"), nahrazuje Dublinskou úmluvu,VZHLEDEM K TOMU, že dne 2. září 2003 přijala Komise nařízení (ES) č. 1560/2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 343/2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení státu příslušného k posuzování žádosti o azyl podané státním příslušníkem třetí země v některém z členských států,S OHLEDEM NA význam nařízení Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému "Eurodac" pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (dále jen "nařízení o Eurodacu"). Nařízení o Eurodacu a nařízení Dublin II se dále v této dohodě nazývají jen "nařízení",VZHLEDEM K TOMU, že Rada dne 28. února 2002 přijala nařízení (ES) č. 407/2002, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení o Eurodacu,S ODKAZEM na Protokol o postavení Dánska, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o založení Evropského společenství (dále jen "Protokol o postavení Dánska"), podle nějž nejsou nařízení Dublin II a nařízení o Eurodacu pro Dánsko závazná ani použitelná,S PŘÁNÍM, aby se nařízeními, jejich budoucími změnami a prováděcími pravidly na základě mezinárodního práva řídily vztahy mezi Společenstvím a Dánskem jako členským státem se zvláštním postavením s ohledem na hlavu IV Smlouvy o založení Evropského společenství,S DŮRAZEM NA význam řádné koordinace mezi Společenstvím a Dánskem při sjednávání a uzavírání mezinárodních smluv, které mohou ovlivnit nebo změnit působnost nařízení,S DŮRAZEM NA TO, že by Dánsko mělo usilovat o přistoupení k mezinárodním smlouvám, jež Společenství podepsalo, je-li účast Dánska na nich důležitá pro soudržné uplatňování nařízení a této dohody,S POUKAZEM NA TO, že Soudní dvůr Evropských společenství by měl mít pravomoc zajišťovat jednotný výklad a uplatňování této dohody,


text: včetně nařízení a veškerých prováděcích pravidel Společenství, které tvoří součást této dohody,S ODKAZEM na pravomoc, která je Soudnímu dvoru Evropských společenství v souladu s čl. 68 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství svěřena pro rozhodování o předběžných otázkách o platnosti a výkladu aktů orgánů Společenství na základě hlavy IV Smlouvy, včetně platnosti a výkladu této dohody, a na okolnost, že toto ustanovení není pro Dánsko závazné ani použitelné, jak vyplývá z Protokolu o postavení Dánska,S OHLEDEM NA TO, že Soudní dvůr Evropských společenství by měl mít za stejných podmínek pravomoc rozhodovat o předběžných otázkách vznesených dánskými soudy o platnosti a výkladu této dohody, a že dánské soudy by proto měly žádat Soudní dvůr o rozhodnutí o předběžných otázkách za stejných podmínek jako soudy ostatních členských států při výkladu nařízení a prováděcích pravidel k nim,S ODKAZEM na ustanovení o tom, že v souladu s čl. 68 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského společenství jsou Rada Evropské unie, Evropská komise a členské státy oprávněny žádat Soudní dvůr Evropských společenství o rozhodnutí v otázkách výkladu aktů orgánů Společenství na základě hlavy IV Smlouvy, včetně výkladu této dohody, a na okolnost, že toto ustanovení není pro Dánsko závazné ani použitelné, jak vyplývá z Protokolu o postavení Dánska,S OHLEDEM NA TO, že Dánsko by mělo mít za stejných podmínek jako ostatní členské státy v případě nařízení a prováděcích pravidel k nim možnost žádat Soudní dvůr Evropských společenství o rozhodnutí v otázkách výkladu této dohody,S DŮRAZEM NA TO, že podle dánského práva by soudy v Dánsku měly při výkladu této dohody, včetně nařízení a veškerých prováděcích pravidel Společenství, které jsou její součástí, brát řádně v úvahu rozhodnutí obsažená v judikatuře Soudního dvora Evropských společenství a soudů členských států Evropských společenství vztahující se k ustanovením nařízení a veškerých prováděcích pravidel Společenství,S OHLEDEM NA TO, že by mělo být možné žádat Soudní dvůr Evropských společenství o rozhodnutí v otázkách dodržování závazků vyplývajících z této dohody v souladu s ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství, která upravují řízení před Soudním dvorem,VZHLEDEM K TOMU, že podle čl. 300 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství zavazuje tato dohoda členské státy, a je proto vhodné, aby Dánsko v případě, že dojde ze strany některého členského státu k jejímu nedodržení, mělo možnost podat stížnost Komisi jakožto strážkyni Smlouvy;S OHLEDEM NA TO, že v souladu s článkem 3 Protokolu o postavení Dánska se Dánsko s výjimkou správních nákladů finančně nepodílí na účincích opatření, která nejsou pro Dánsko závazná nebo použitelná, a že proto musí být stanoven příspěvek Dánska na provozní náklady spojené se zřízením a provozem ústřední jednotky podle článku 3 nařízení o Eurodacu,S DŮRAZEM NA TO, že vztahy mezi Islandem a Norskem na jedné straně a Dánskem na straně druhé v souvislosti s nařízením Dublin II a nařízením o Eurodacu zajišťuje protokol podle článku 12 dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku,S PŘÁNÍM, aby


text: byl obsah tohoto protokolu určen Evropským společenstvím, Islandem a Norskem souběžně s touto dohodou a se souhlasem Dánska,SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:Článek 1Cíl1. Cílem této dohody je uplatňovat nařízení Rady (ES) č. 343/2003 ze dne 18. února 2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o azyl podané v Dánsku nebo jiném členském státě Evropské unie ("nařízení Dublin II"), nařízení Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému "Eurodac" pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy ("nařízení o Eurodacu") a prováděcí pravidla k nim na vztah mezi Společenstvím a Dánskem v souladu s čl. 2 odst. 1 a 2.2. Cílem smluvních stran je dosáhnout jednotného uplatňování a výkladu nařízení a prováděcích pravidel k nim ve všech členských státech.3. Ustanovení čl. 3 odst. 1, čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 1 této dohody vyplývají z Protokolu o postavení Dánska.Článek 2Nařízení Dublin II a nařízení o Eurodacu1. Nařízení Dublin II, které je uvedeno v příloze této dohody a tvoří její součást, a prováděcí pravidla k němu přijatá na základě čl. 27 odst. 2 nařízení Dublin II, a pokud jde o prováděcí pravidla přijatá po vstupu této dohody v platnost, provedená Dánskem podle článku 4 této dohody, se vztahují podle mezinárodního práva na vztahy mezi Společenstvím a Dánskem.2. Nařízení o Eurodacu, které je přílohou této dohody a tvoří její součást, a prováděcí pravidla k němu přijatá na základě článku 22 nebo čl. 23 odst. 2 nařízení o Eurodacu, a pokud jde o prováděcí pravidla přijatá po vstupu této dohody v platnost, provedená Dánskem podle článku 4 této dohody, se vztahují podle mezinárodního práva na vztahy mezi Společenstvím a Dánskem.3. Namísto dne uvedeného v článku 29 nařízení Dublin II a článku 27 nařízení o Eurodacu se použije den vstupu této dohody v platnost.Článek 3Změny nařízení Dublin II a nařízení o Eurodacu1. Dánsko se neúčastní přijímání změn nařízení Dublin II a nařízení o Eurodacu a žádné takové změny nejsou pro Dánsko závazné ani použitelné.2. Kdykoli jsou přijaty změny těchto nařízení, oznámí Dánsko Komisi, zda si přeje provést obsah těchto změn či nikoli. Toto oznámení musí být učiněno v okamžiku přijetí změn nebo do 30 dnů poté.3. Jestliže se Dánsko rozhodne provést obsah změn, musí být v oznámení uvedeno, zda může být provedení uskutečněno správním opatřením nebo zda je musí schválit parlament.4. Je-li v oznámení uvedeno, že provedení lze uskutečnit správním opatřením, musí oznámení navíc uvádět, že veškerá potřebná správní opatření vstupují v platnost dnem vstupu v platnost změn nařízení, nebo že vstoupily v platnost dnem oznámení, podle toho, co nastane později.5. Je-li v oznámení uvedeno, že provedení musí v Dánsku schválit parlament, platí tato pravidla:a) zákonodárná opatření v Dánsku vstoupí v platnost dnem vstupu v platnost změn nařízení, nebo do šesti měsíců po oznámení, podle toho, co nastane dříve;b) jestliže zákonodárná opatření v Dánsku nevstoupila v platnost dnem vstupu v platnost změn nařízení, uplatňuje Dánsko v rozsahu slučitelném s vnitrostátním právem podstatu změn prozatímně;c) Dánsko oznámí Komisi den vstupu


text: prováděcích zákonodárných opatření v platnost a veškerá zvláštní opatření přijatá v souvislosti s prozatímním uplatňováním.6. Dánské oznámení o tom, že obsah změn byl v Dánsku proveden, podle odstavců 4 nebo 5, zakládá vzájemné závazky podle mezinárodního práva mezi Dánskem a Společenstvím. Změny nařízení pak tvoří změny této dohody a považují se za její přílohy.7. V případě, že:a) Dánsko oznámí své rozhodnutí neprovést obsah změn, nebob) Dánsko neučiní žádné oznámení ve lhůtě 30 dnů uvedené v odstavci 2, neboc) zákonodárná opatření v Dánsku nevstoupí v platnost ve lhůtách uvedených v odstavci 5,považuje se tato dohoda za ukončenou, pokud se strany do 90 dnů nedohodnou jinak nebo pokud v situaci uvedené v písmenu c) zákonodárná opatření v Dánsku vstoupí ve stejné lhůtě v platnost. Ukončení nabývá účinku tři měsíce po uplynutí této lhůty 90 dnů.8. Žádosti podané v souladu s nařízením Dublin II přede dnem ukončení této dohody podle odstavce 7 nejsou tímto ukončením dotčeny.Článek 4Prováděcí pravidla1. Dánsko se neúčastní přijímání stanovisek výboru uvedeného v čl. 27 odst. 2 nařízení Dublin II a čl. 23 odst. 2 nařízení o Eurodacu ani přijímání prováděcích pravidel podle článku 22 nařízení o Eurodacu. Prováděcí pravidla přijatá v souladu s čl. 27 odst. 2 nařízení Dublin II nebo čl. 23 odst. 2 nařízení o Eurodacu a prováděcí pravidla přijatá podle článku 22 nařízení o Eurodacu nejsou pro Dánsko závazná ani použitelná.2. Kdykoli jsou přijata prováděcí pravidla podle čl. 27 odst. 2 nařízení Dublin II a podle článku 22 nebo čl. 23 odst. 2 nařízení o Eurodacu, jsou tato prováděcí pravidla sdělena Dánsku. Dánsko oznámí Komisi, zda se rozhodlo provést obsah prováděcích pravidel či nikoli. Toto oznámení musí být učiněno v okamžiku obdržení prováděcích pravidel nebo do 30 dnů poté.3. V oznámení musí být uvedeno, že všechna nezbytná správní opatření vstupují v Dánsku v platnost dnem vstupu v platnost prováděcích pravidel, nebo že vstoupila v platnost dnem oznámení, podle toho, co nastane později.4. Dánské oznámení o tom, že obsah prováděcích pravidel byl v Dánsku proveden, zakládá vzájemné závazky podle mezinárodního práva mezi Dánskem a Společenstvím. Prováděcí pravidla pak tvoří součást této dohody.5. V případě, že:a) Dánsko oznámí Komisi své rozhodnutí neprovést obsah prováděcích pravidel, nebob) Dánsko neučiní žádné oznámení ve lhůtě 30 dnů uvedené v odstavci 2,považuje se tato dohoda za ukončenou, pokud se strany do 90 dnů nedohodnou jinak. Ukončení nabývá účinku tři měsíce po uplynutí této lhůty 90 dnů.6. Žádosti podané v souladu s nařízením Dublin II přede dnem ukončení této dohody podle odstavce 5 nejsou tímto ukončením dotčeny.7. Musí-li ve výjimečných případech provedení v Dánsku schválit parlament, uvede to Dánsko ve svém oznámení podle odstavce 2 a použije se čl. 3 odst. 5 až 8.Článek 5Mezinárodní smlouvy, které mají vliv na nařízení Dublin II a nařízení o Eurodacu1. Mezinárodní smlouvy, které uzavře Společenství na základě pravidel nařízení Dublin II a nařízení o Eurodacu, nejsou pro Dánsko závazné ani použitelné.2. Dánsko se zdrží uzavírání mezinárodních smluv, které mohou ovlivnit nebo změnit působnost nařízení, jak jsou přiložena k této dohodě, pokud jde o určování příslušnosti pro


text: posouzení žádosti o azyl nebo opatření týkající se porovnávání otisků prstů příslušníků třetích zemí, které upravuje nařízení o Eurodacu, nedá-li k tomu Společenství souhlas a nedojde-li k uspokojivému uspořádání vztahu mezi touto dohodou a danou mezinárodní smlouvou.3. Při jednání o mezinárodních smlouvách, které mohou ovlivnit nebo změnit působnost nařízení, jak jsou přiložena k této dohodě, koordinuje Dánsko svůj postoj se Společenstvím a zdrží se jednání, které by při tomto jednání ohrozilo cíle postoje Společenství v oblasti jeho pravomocí.Článek 6Pravomoc Soudního dvora Evropských společenství ve vztahu k výkladu této dohody1. Vyvstane-li otázka platnosti nebo výkladu této dohody v řízení před dánským soudem, obrátí se tento soud na Evropský soudní dvůr se žádostí o rozhodnutí v této věci vždy, kdy by se to za stejných okolností vyžadovalo od jiného členského státu Evropské unie v souvislosti s nařízením Dublin II a nařízením o Eurodacu a prováděcími pravidly k nim uvedenými v čl. 2 odst. 1 a 2.2. Podle dánského práva jsou dánské soudy při výkladu této dohody povinny brát řádně v úvahu rozhodnutí obsažená v judikatuře Soudního dvora ve vztahu k ustanovením nařízení Dublin II a nařízení o Eurodacu a veškerých prováděcích pravidel Společenství.3. Dánsko je stejně jako Rada, Komise a kterýkoli členský stát oprávněno obracet se na Soudní dvůr se žádostmi o rozhodnutí ve věci výkladu této dohody. Rozhodnutí vydané Soudním dvorem v odpovědi na takovou žádost se nevztahuje na rozsudky soudů členských států, které již nabyly právní moci.4. Dánsko má právo předkládat Soudnímu dvoru svá vyjádření v případě, že mu byla soudem členského státu postoupena k předběžnému rozhodnutí otázka týkající se výkladu některého ustanovení uvedeného v čl. 2 odst. 1 a 2.5. Použije se Protokol o statutu Soudního dvora Evropských společenství a jeho jednací řád.6. Jestliže dojde ke změně ustanovení Smlouvy o založení Evropského společenství, která upravují rozhodování Soudního dvora s důsledky pro rozhodování v souvislosti s nařízením Dublin II a nařízením o Eurodacu, může Dánsko oznámit Komisi své rozhodnutí neuplatňovat tyto změny ve vztahu k této dohodě. Oznámení musí být učiněno v okamžiku vstupu těchto změn v platnost nebo do 60 dnů poté.V tom případě se tato dohoda považuje za ukončenou. Ukončení nabývá účinku tři měsíce po oznámení.7. Žádosti podané v souladu s nařízením Dublin II přede dnem ukončení této dohody podle odstavce 6 nejsou tímto ukončením dotčeny.Článek 7Pravomoc Soudního dvora Evropských společenství ve vztahu k dodržování této dohody1. Komise může podat žalobu na Dánsko u Soudního dvora za nedodržení závazků vyplývajících z této dohody.2. Dánsko může podat Komisi stížnost na nedodržování závazků vyplývajících z této dohody některým ze členských států.3. Použijí se související ustanovení Smlouvy o založení Evropského společenství, která upravují řízení před Soudním dvorem, Protokol o statutu Soudního dvora Evropských společenství a jeho jednací řád.Článek 8Územní působnostTato dohoda se vztahuje na území uvedená v článku 299 Smlouvy o založení Evropského společenství v souladu s článkem 26 nařízení o Eurodacu a článkem 26 nařízení Dublin II.Článek 9Finanční příspěvky na systém "Eurodac"Pokud jde o správní a provozní náklady spojené se zřízením a provozem ústřední jednotky systému Eurodac, přispívá Dánsko do


text: ročního rozpočtu EU každoročně částkou vypočtenou na základě rozpočtových položek přidělených na tento účel, v souladu s procentním podílem dánského hrubého národního produktu na celkovém hrubém národním produktu všech zúčastněných států.Toto ustanovení se použije od roku napojení Dánska na ústřední jednotku.Příspěvek Dánska na zřízení ústřední jednotky představuje paušální částku, která se rovná částce vrácené Dánsku z dánského příspěvku do souhrnného rozpočtu Evropské unie z důvodu počáteční neúčasti Dánska na nařízení o Eurodacu.Článek 10Ukončení dohody1. Tato dohoda je ukončena, jestliže Dánsko uvědomí ostatní členské státy, že si již nepřeje využívat část I Protokolu o postavení Dánska, podle článku 7 uvedeného protokolu.2. Tuto dohodu může ukončit kterákoli smluvní strana tím, že doručí výpověď druhé smluvní straně. Ukončení nabývá účinku šest měsíců ode dne této výpovědi.3. Žádosti podané přede dnem ukončení této dohody podle odstavců 1 nebo 2 nejsou tímto ukončením dotčeny.Článek 11Vstup v platnost1. Tato dohoda bude přijata smluvními stranami v souladu s jejich postupy.2. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce po oznámení smluvních stran o dokončení jejich postupů nezbytných k tomuto účelu.Článek 12Platná zněníTato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.--------------------------------------------------PŘÍLOHANAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 343/2003 ze dne 18. února 2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o azyl podané státním příslušníkem třetí země v některém z členských států.NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému "Eurodac" pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy.--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21998D0709(13)
 Úřední věstník L 193 , 09/07/1998 S. 0052 - 0052
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 96/97ze dne 28. listopadu 1997,kterým se mění příloha VI (Sociální zabezpečení) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k tomu, že příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 82/97 [1];vzhledem k tomu, že doporučení Správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků č. 21 ze dne 28. listopadu 1996 o uplatňování čl. 69 odst. 1 písm. a) nařízení (EHS) č. 1408/71 na nezaměstnané osoby doprovázející svého manžela zaměstnaného v jiném než příslušném členském státě [2] by mělo být začleněno do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V příloze VI Dohody se za bod 4.7 (doporučení č. 20) vkládá nový bod, který zní:"4.8. 97/C 67/03: doporučení č. 21 ze dne 28. listopadu 1969 o uplatňování čl. 69 odst. 1 písm. a) nařízení (EHS) č. 1408/71 na nezaměstnané osoby svého manžela zaměstnaného v jiném než příslušném členském státě (Úř. věst. C 67, 4.3.1997, s. 3)."Článek 2Znění doporučení č. 21 v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. prosince 1997 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 28. listopadu 1997.Za Smíšený výbor EHPpředsedaE. Bull[1] Úř. věst. L 134, 7.5.1998, s. 11.[2] Úř. věst. C 67, 4.3.1997, s. 3.--------------------------------------------------


text:
 30.9.2016
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 265/125
 Pouze původní texty EHK OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost je zapotřebí ověřit v nejnovější verzi dokumentu EHK OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.
 Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 48 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu vozidel z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci [2016/1723]
 Zahrnuje veškerá platná znění až po:
 doplněk 7 k sérii změn 06 – datum vstupu v platnost: 8. října 2016
 OBSAH
 PŘEDPIS
 1.
 Oblast působnosti
 2.
 Definice
 3.
 Žádost o schválení
 4.
 Schválení
 5.
 Obecné požadavky
 6.
 Jednotlivé požadavky
 7.
 Změny a rozšíření schválení typu vozidla nebo montáže jeho zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci
 8.
 Shodnost výroby
 9.
 Postihy za neshodnost výroby
 10.
 Definitivní ukončení výroby
 11.
 Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a názvy a adresy schvalovacích orgánů
 12.
 Přechodná ustanovení
 PŘÍLOHY
 1
 Sdělení
 2
 Uspořádání značek schválení typu
 3
 Příklady ploch světlometů nebo svítilen, os, vztažných středů a úhlů geometrické viditelnosti
 4
 Viditelnost červené svítilny směrem dopředu a bílé svítilny směrem dozadu
 5
 Podmínky naložení, k nimž se přihlíží při stanovení změn svislé orientace potkávacích světlometů
 6
 Měření změny sklonu potkávacího světla v závislosti na naložení
 7
 Označení sklonu rozhraní potkávacího světla světlometu uvedeného v bodě 6.2.6.1.1 tohoto předpisu a sklonu rozhraní předního mlhového světlometu uvedeného v bodě 6.3.6.1.2 tohoto předpisu
 8
 Ovladače korektoru sklonu světlometů podle bodu 6.2.6.2.2 tohoto předpisu
 9
 Kontrola shodnosti výroby
 10
 Vyhrazeno
 11
 Viditelnost nápadného značení směrem dozadu, dopředu a do boku vozidla
 12
 Zkušební jízda
 13
 Podmínky automatického zapínání potkávacích světlometů
 14
 Pozorovací oblast směrem k přivrácené ploše manévrovacích světlometů a svítilen vnějšího osvětlení vozidla
 15
 Gonio(foto)metrický systém pro fotometrická měření podle definice v bodě 2.34 tohoto předpisu
 1. OBLAST PŮSOBNOSTI
 Tento předpis se vztahuje na vozidla kategorií M a N a na jejich přípojná vozidla (kategorie O) (1) z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci.
 2. DEFINICE
 Pro účely tohoto předpisu:
 2.1 „schválením vozidla“ se rozumí schválení typu vozidla z hlediska počtu a způsobu montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci;
 2.2 „typem vozidla z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci“ se rozumí vozidla, která se neliší v podstatných hlediscích uvedených v bodech 2.2.1. až 2.2.4.
 Obdobně se za „vozidla rozdílného typu“ nepovažují: vozidla, která se liší ve smyslu bodů 2.2.1 až 2.2.4, avšak nikoli tak, aby rozdíly byly spojeny se změnou druhu, počtu, umístění a geometrické viditelnosti světlometů nebo svítilen a sklonu potkávacího světla, které jsou předepsány pro uvažovaný typ vozidla, a dále vozidla, na kterých jsou nebo nejsou namontovány nepovinné svítilny:
 2.2.1
 rozměry a vnější tvar vozidla;
 2.2.2
 počet a umístění zařízení;
 2.2.3
 zařízení pro korekci sklonu světlometů;
 2.2.4
 systém zavěšení kol;
 2.3 „příčnou rovinou“ se rozumí rovina kolmá k podélné střední rovině vozidla;
 2.4 „nenaloženým vozidlem“ se rozumí vozidlo bez řidiče, posádky, cestujících a nákladu, avšak s plnou zásobou paliva, náhradním kolem


text:
a normální výbavou nářadí;
 2.5 „naloženým vozidlem“ se rozumí vozidlo naložené až do své technicky přípustné maximální hmotnosti stanovené výrobcem vozidla, který rovněž stanoví její rozložení na nápravy podle metody popsané v příloze 5;
 2.6 „zařízením“ se rozumí část nebo soubor částí používaných k výkonu jedné nebo více funkcí;
 2.6.1 „funkcí osvětlení“ se rozumí světlo vyzařované zařízením za účelem osvětlování vozovky a objektů ve směru pohybu vozidla;
 2.6.2 „funkcí světelné signalizace“ se rozumí světlo vyzařované nebo odrážené zařízením za účelem poskytnutí vizuální informace ostatním účastníkům silničního provozu o přítomnosti vozidla, jeho označení a/nebo změně pohybu vozidla;
 2.7 „světlometem nebo svítilnou“ se rozumí zařízení určené k osvětlování vozovky nebo k vyzařování světelného signálu ostatním účastníkům silničního provozu. Zařízení k osvětlení zadní registrační tabulky a odrazky se považují rovněž za svítilny. Pro účely tohoto předpisu se za svítilny nepovažují zadní registrační tabulky vyzařující světlo a systém osvětlení provozních dveří dle ustanovení předpisu č. 107 u vozidel kategorií M2 a M3.
 2.7.1 Zdroj světla
 2.7.1.1 „zdrojem světla“ se rozumí jedna nebo více částí k viditelnému vyzařování, které mohou být smontovány s jedním nebo více průsvitnými obaly a se základnou pro mechanické a elektrické připojení;
 2.7.1.1.1 „výměnným zdrojem světla“ se rozumí zdroj světla, který je určen k vkládání do držáku a vyjímání z držáku svého zařízení bez použití nářadí;
 2.7.1.1.2 „nevýměnným zdrojem světla“ se rozumí zdroj světla, který může být vyměněn jedině výměnou zařízení, do něhož je tento zdroj světla namontován;
 a)
 u modulu zdroje světla: zdroj světla, který může být vyměněn jedině výměnou modulu zdroje světla, do něhož je tento zdroj světla namontován;
 b)
 u adaptivního předního osvětlovacího systému (AFS): zdroj světla, který může být vyměněn jedině výměnou jednotky osvětlení, do níž je tento zdroj světla namontován;
 2.7.1.1.3 „modulem zdroje světla“ se rozumí optická část zařízení, která je pro toto zařízení specifická. Obsahuje jeden nebo více nevýměnných zdrojů světla a může obsahovat také jeden nebo více držáků pro schválené výměnné zdroje světla;
 2.7.1.1.4 „žárovkovým zdrojem světla“ (žárovkou) se rozumí zdroj světla, kde je částí sloužící k viditelnému vyzařování jedno nebo více žhavených vláken, která vyzařují teplo;
 2.7.1.1.5 „výbojkovým zdrojem světla“ se rozumí zdroj světla, kde je částí sloužící k viditelnému vyzařování oblouk výboje, který vytváří elektroluminiscenci/fluorescenci;
 2.7.1.1.6 „zdrojem světla založeným na světelných diodách (LED)“ se rozumí zdroj světla, kde je částí sloužící k viditelnému vyzařování jedno nebo více spojení pevné fáze, která vytvářejí injektorovou luminiscenci/fluorescenci;
 2.7.1.1.7 „LED modulem“ se rozumí modul zdroje světla obsahující jako zdroje světla pouze světelné diody LED. Nepovinně však může obsahovat také jeden nebo více držáků pro schválené výměnné zdroje světla;
 2.7.1.2 „elektronickým ovladačem zdroje světla“ se rozumí jedna nebo více konstrukčních částí mezi zdrojem napájení a zdrojem světla, bez ohledu na to, zda jsou se zdrojem světla nebo s použitým světlometem či svítilnou integrovány, které řídí napětí a/nebo elektrický proud zdroje světla;
 2.7.1.2.1 „napáječem“ se rozumí elektronický ovladač zdroje světla mezi zdrojem napájení a zdrojem světla, bez ohledu na to, zda je se zdrojem světla nebo s daným světlometem či svítilnou integrován, který stabilizuje proud výbojkového zdroje světla;


text:
2.7.1.2.2 „zažehovačem“ se rozumí elektronický ovladač zdroje světla, který slouží k zažehnutí oblouku ve výbojkovém zdroji světla;
 2.7.1.3 „ovladačem proměnlivé svítivosti“ se rozumí zařízení, které automaticky ovládá zařízení pro zadní světelnou signalizaci vytvářející proměnlivou svítivost tak, aby byla zajištěna neměnná rozpoznatelnost jejich signálů. Ovladač proměnlivé svítivosti je součástí světlometu nebo svítilny nebo součástí vozidla nebo je rozdělen mezi uvedený světlomet nebo svítilnu a vozidlo;
 2.7.2 „rovnocennými světlomety nebo svítilnami“ se rozumějí světlomety nebo svítilny, které mají stejnou funkci a stejné schválení typu ve státu, v němž je vozidlo registrováno; takové světlomety nebo svítilny mohou mít odlišné vlastnosti oproti světlometům nebo svítilnám, jimiž bylo vozidlo vybaveno při schválení, za předpokladu, že vyhovují požadavkům tohoto předpisu;
 2.7.3 „samostatnými světlomety nebo svítilnami“ se rozumí zařízení, která mají samostatné přivrácené plochy ve směru vztažné osy (2), samostatné zdroje světla a samostatná pouzdra;
 2.7.4 „skupinovými světlomety nebo svítilnami“ se rozumí zařízení, která mají samostatné přivrácené plochy ve směru vztažné osy (2) a samostatné zdroje světla, ale společné pouzdro;
 2.7.5 „sdruženými světlomety nebo svítilnami“ se rozumí zařízení, která mají samostatné přivrácené plochy ve směru vztažné osy (2), ale společné zdroje světla a společné pouzdro;
 2.7.6 „sloučenými světlomety nebo svítilnami“ se rozumí zařízení, která mají samostatné zdroje světla nebo jediný zdroj světla fungující za různých podmínek (např. odlišnosti optické, mechanické nebo elektrické), zcela nebo částečně společné přivrácené plochy ve směru vztažné osy (2) a společné pouzdro (3);
 2.7.7 „jednoúčelovým světlometem nebo svítilnou“ se rozumí část zařízení, která zajišťuje jednotlivou funkci osvětlení nebo světelné signalizace;
 2.7.8 „zakrývatelným světlometem“ se rozumí světlomet, který se může zčásti nebo zcela skrýt, když není používán. Toho lze dosáhnout buď pohyblivým krytem, přemístěním světlometu, nebo jakýmkoli jiným vhodným způsobem. Výrazu „zasouvatelný světlomet“ se používá spíše k označení zakrývatelného světlometu, který se může přemístit zasunutím dovnitř karoserie;
 2.7.9 „dálkovým světlometem“ se rozumí světlomet sloužící k osvětlení pozemní komunikace na velkou vzdálenost před vozidlem;
 2.7.10. „potkávacím světlometem“ se rozumí světlomet sloužící k osvětlení pozemní komunikace před vozidlem, aniž by nepatřičně oslňoval nebo obtěžoval řidiče přijíždějící z opačné strany nebo jiné účastníky silničního provozu;
 2.7.10.1 „hlavním potkávacím světlem“ se rozumí potkávací světlo vytvářené bez pomoci infračerveného zářiče a/nebo doplňkových zdrojů světla pro osvětlení zatáčky;
 2.7.11. „směrovou svítilnou“ se rozumí svítilna sloužící k upozornění jiných účastníků silničního provozu, že řidič zamýšlí změnit směr doprava nebo doleva.
 Směrovou svítilnu nebo svítilny lze používat také podle ustanovení předpisu č. 97 nebo 116;
 2.7.12. „brzdovou svítilnou“ se rozumí svítilna sloužící k upozornění ostatních účastníků silničního provozu nalézajících se za vozidlem, že se podélný pohyb vozidla záměrně zpomaluje;
 2.7.13 „zařízením k osvětlení zadní registrační tabulky“ se rozumí zařízení užívané k osvětlení prostoru určeného pro zadní registrační tabulku; toto zařízení se může skládat z několika optických součástí;
 2.7.14 „přední obrysovou svítilnou“ se rozumí svítilna sloužící k označení přítomnosti vozidla a jeho šířky při pohledu zepředu;
 2.7.15 „zadní obrysovou svítilnou“ se rozumí svítilna užívaná k označení přítomnosti vozidla a jeho šířky při pohledu zezadu;
 2.7.16 „odrazkou“ se rozumí zařízení užívané k označování přítomnosti vozidla odrazem světla vyzařovaného ze zdroje světla, který není spojen


text:
s vozidlem, přičemž pozorovatel je v blízkosti tohoto zdroje.
 Pro účely tohoto předpisu se za odrazky nepovažují:
 2.7.16.1 registrační tabulky se zpětným odrazem;
 2.7.16.2 označení se zpětným odrazem uvedená v ADR (Evropské dohodě o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí);
 2.7.16.3 jiné tabulky a značení se zpětným odrazem, které musí být užity ve shodě s ustanoveními členského státu pro provoz určitých kategorií vozidel nebo pro určité způsoby provozu;
 2.7.16.4 materiály se zpětným odrazem schválené jako třída D, E nebo F podle předpisu č. 104 a použité pro jiné účely v souladu s vnitrostátními požadavky;
 2.7.17 „nápadným značením“ se rozumí zařízení určené ke zvýšení viditelnosti vozidla při jeho sledování z boku nebo zezadu nebo, v případě přívěsu, dodatečně zepředu odrazem světla vyzařovaného zdrojem světla, který není spojen s vozidlem, přičemž pozorovatel je v blízkosti tohoto zdroje;
 2.7.17.1 „obrysovým značením“ se rozumí nápadné značení určené k vyznačení vodorovných a svislých rozměrů (délka, šířka a výška) vozidla;
 2.7.17.1.1 „úplným obrysovým značením“ se rozumí obrysové značení, které vyznačuje obrys vozidla spojitou linkou;
 2.7.17.1.2 „částečným obrysovým značením“ se rozumí obrysové značení, které vyznačuje vodorovný rozměr vozidla spojitou linkou a svislý rozměr vyznačením jeho horních rohů;
 2.7.17.2 „pruhovým značením“ se rozumí nápadné značení určené k vyznačení vodorovných rozměrů (délka a šířka) vozidla spojitým pruhem;
 2.7.18 „výstražným signálem nebezpečí“ se rozumí současná činnost všech směrových svítilen vozidla upozorňující na to, že vozidlo dočasně představuje zvláštní nebezpečí pro ostatní účastníky silničního provozu;
 2.7.19 „předním mlhovým světlometem“ se rozumí světlomet sloužící ke zlepšení osvětlení silnice před vozidlem v případě mlhy nebo jakýchkoliv podobných podmínek snížené viditelnosti;
 2.7.20 „zadní mlhovou svítilnou“ se rozumí svítilna užívaná pro zlepšení viditelnosti vozidla zezadu při husté mlze;
 2.7.21 „zpětným světlometem“ se rozumí světlomet užívaný k osvětlení silnice za vozidlem a k upozornění ostatních účastníků silničního provozu, že vozidlo couvá nebo že bude couvat;
 2.7.22 „parkovací svítilnou“ se rozumí svítilna, která slouží k signalizování přítomnosti stojícího vozidla v zastavěném území. V tomto případě nahrazuje obrysové svítilny;
 2.7.23 „doplňkovou obrysovou svítilnou“ se rozumí svítilna namontovaná co nejblíže k nejvzdálenějším šířkovým obrysům vozidla a co možná nejblíže k jeho hornímu okraji, určená ke zřetelnému označení jeho celkové šířky. Tato svítilna doplňuje u určitých automobilů a přípojných vozidel obrysové svítilny vozidla tím, že zvlášť upozorňuje na jeho rozměry;
 2.7.24 „boční obrysovou svítilnou“ se rozumí svítilna užívaná k označování přítomnosti vozidla při pohledu z boku;
 2.7.25 „denní svítilnou“ se rozumí svítilna, která směřuje dopředu a která činí vozidlo snáze viditelným za jízdy ve dne;
 2.7.26 „rohovým světlometem“ („světlometem pohyblivým v závislosti na řízení“) se rozumí světlomet, který se užívá pro zajištění doplňujícího osvětlení té části silnice, která se nachází v blízkosti předního rohu vozidla na té jeho straně, na niž se bude vozidlo stáčet;
 2.7.27 „skutečným světelným tokem“ se rozumí:
 a)
 u zdroje světla:
 hodnota skutečného světelného toku, bez započítání tolerancí, jak je uvedena na příslušném datovém listu daného zdroje světla podle předpisu, podle něhož byl daný zdroj světla schválen a který se na něj vztahuje;
 b)
 u LED modulu:
 hodnota skutečného světelného toku uvedená v technické specifikaci, která byla


text:
s LED modulem předložena ke schválení světlometu nebo svítilny, jehož/jejíž je LED modul součástí;
 2.7.28 „adaptivním předním osvětlovacím systémem“ (nebo „systémem AFS“) se rozumí zařízení pro osvětlení s uděleným schválením typu podle předpisu č. 123, vysílající svazek světelných paprsků, jehož rozdílné vlastnosti se automaticky přizpůsobují různým podmínkám použití potkávacího světla a případně dálkového světla;
 2.7.28.1 „jednotkou osvětlení“ se rozumí konstrukční část, která vyzařuje světlo a slouží k tomu, aby zcela nebo částečně zajišťovala jednu nebo několik funkcí předního osvětlení, které poskytuje systém AFS;
 2.7.28.2 „instalační jednotkou“ se rozumí nedělitelná skříňka (světelné těleso) obsahující jednu nebo více jednotek osvětlení;
 2.7.28.3 „režimem osvětlení“ nebo „režimem“ se rozumí stav funkce předního osvětlení, kterou poskytuje systém AFS, stanovený výrobcem a určený k přizpůsobení pro určitá vozidla a určité okolní podmínky;
 2.7.28.4 „řízením systému“ se rozumí část (části) systému AFS, která (které) od vozidla přijímá (přijímají) řídící signály AFS a automaticky ovládá (ovládají) funkci jednotek osvětlení;
 2.7.28.5 „řídicím signálem AFS“ (V, E, W, T) se rozumí vstupní informace systému AFS v souladu s bodem 6.22.7.4 tohoto předpisu;
 2.7.28.6 „neutrálním stavem“ se rozumí stav systému AFS, kdy svítí potkávací světla v režimu třídy C („základní potkávací světlo“), případně kdy jsou na maximum rozsvícena dálková světla, a neuplatňuje se žádný řídicí signál AFS;
 2.7.28.7 „adaptivním dálkovým světlem“ se rozumí dálkové světlo AFS, které upravuje rozložení svého světla s ohledem na protijedoucí vozidla a vozidla jedoucí vpředu takovým způsobem, aby se řidiči zlepšila viditelnost do dálky a aniž by byli obtěžováni, rozptylováni nebo oslňováni ostatní účastníci silničního provozu.
 2.7.29 „svítilnou vnějšího osvětlení vozidla“ se rozumí svítilna poskytující doplňkové osvětlení k usnadnění nastupování a vystupování řidiče, spolujezdce nebo k nakládce;
 2.7.30 „systémem vzájemně závislých svítilen“ se rozumí sestava dvou nebo tří vzájemně závislých svítilen se stejnou funkcí;
 2.7.30.1 „vzájemně závislou svítilnou označenou ‚Y‘“ se rozumí zařízení, které funguje jako část systému vzájemně závislých svítilen. Jestliže jsou aktivovány, pracují vzájemně závislé svítilny společně, mají oddělené přivrácené plochy ve směru vztažné osy, oddělená pouzdra svítilen a mohou mít oddělený zdroj (zdroje) světla.
 2.7.31 „manévrovacím světlometem“ se rozumí světlomet, který se užívá pro zajištění doplňujícího osvětlení po stranách vozidla nápomocného při pomalém manévrování;
 2.7.32 „svítilnami označenými ‚D‘“ se rozumí samostatné svítilny schválené jako samostatná zařízení takovým způsobem, že se smí používat buď nezávisle, nebo v soupravě svítilen považované za „jedinou svítilnu“;
 2.8 „plochou výstupu světla“ u „zařízení pro osvětlení“, „zařízení pro světelnou signalizaci“ nebo odrazky se rozumí povrch podle prohlášení výrobce zařízení na výkrese v žádosti o schválení, viz příloha 3 (viz např. části 1 a 4).
 Prohlášení musí být učiněno podle jedné z následujících podmínek:
 a)
 pokud je vnější krycí sklo strukturované, deklarovaná plocha výstupu světla musí být celý vnější povrch nebo část vnějšího povrchu vnějšího krycího skla;
 b)
 pokud vnější krycí sklo není strukturované, není třeba brát vnější krycí sklo v úvahu a plocha výstupu světla musí být taková, jak je deklarováno na výkrese, viz příloha 3 (viz např. část 5);
 2.8.1 „strukturovaným vnějším krycím sklem“ nebo „plochou strukturovaného vnějšího krycího skla“ se rozumí celé vnější krycí sklo nebo jeho


text:
část, konstruované ke změně nebo ovlivnění šíření světla ze zdroje (zdrojů) světla tak, že světelné paprsky jsou významně odkloněny od svého původního směru;
 2.9 „svíticí plocha“ (viz příloha 3);
 2.9.1 „svíticí plochou zařízení pro osvětlení“ (body 2.7.9, 2.7.10, 2.7.19, 2.7.21 a 2.7.26) se rozumí kolmý průmět celého otvoru odražeče nebo u světlometů s elipsoidním odražečem „projekčního krycího skla“ na příčnou rovinu. Nemá-li zařízení pro osvětlení žádný odražeč, použije se definice podle bodu 2.9.2 Jestliže plocha výstupu světla pokrývá jen část celého otvoru odražeče, posuzuje se jen průmět této části.
 V případě potkávacího světlometu je svíticí plocha omezena na straně světelného rozhraní zdánlivě viditelnou stopou světelného rozhraní na krycím skle. Jsou-li odražeče a krycí skla vzájemně seřiditelné, užije se střední polohy seřízení.
 V případě, kdy je montován systém AFS: Je-li funkce osvětlení vytvářena dvěma či více současně pracujícími jednotkami osvětlení na dané straně vozidla, tvoří jednotlivé svíticí plochy dohromady uvažovanou svíticí plochu (například jednotlivé svíticí plochy jednotek osvětlení 8, 9 a 11 na obrázku v bodě 6.22.4 tvoří dohromady a s přihlédnutím ke svému umístění svíticí plochu uvažovanou pro pravou stranu vozidla);
 2.9.2 „svíticí plochou zařízení pro světelnou signalizaci kromě odrazky“ (body 2.7.11 až 2.7.15, 2.7.18, 2.7.20 a 2.7.22 až 2.7.25) se rozumí kolmý průmět svítilny do roviny kolmé na její vztažnou osu a dotýkající se vnějšího povrchu plochy výstupu světla svítilny, přičemž tento průmět je ohraničen okraji stínítek umístěných v této rovině, z nichž každé dovoluje propustit ve směru vztažné osy pouze 98 % celkové svítivosti svítilny.
 Pro stanovení spodního, horního a bočních okrajů svíticí plochy k ověření vzdálenosti k vnějším okrajům vozidla a k ověření výšky nad vozovkou se použijí jen stínítka s vodorovným nebo svislým okrajem.
 Pro jiná užití svíticí plochy, např. pro stanovení vzdálenosti mezi dvěma svítilnami nebo světlomety či funkcemi, se použije tvar vnějšího okraje této svíticí plochy. Stínítka zůstanou rovnoběžná, ale lze použít jiné orientace.
 U zařízení pro světelnou signalizaci, jehož svíticí plocha zahrnuje úplně nebo částečně svíticí plochu jiné světelné funkce nebo zahrnuje neprosvětlenou plochu, lze za svíticí plochu považovat vlastní plochu výstupu světla (viz např. příloha 3, části 2, 3, 5 a 6);
 2.9.3 „svíticí plochou odrazky“ (bod 2.7.16) se rozumí, jak doložil žadatel během procesu schvalování odrazek, kolmý průmět odrazky do roviny kolmé na její vztažnou osu, ohraničený rovinami přilehlými k vnějším okrajovým částem optické soustavy odrazky dle prohlášení žadatele a rovnoběžnými s touto osou. Pro stanovení spodního, horního a bočních okrajů zařízení se uvažují jen vodorovné a svislé roviny;
 2.10 „přivrácenou plochou“ pro určitý směr pozorování se podle požadavku výrobce nebo jeho řádně pověřeného zástupce rozumí kolmý průmět:
 buď okraje svíticí plochy promítnuté na vnější povrch krycího skla,
 nebo plochy výstupu světla.
 Pouze v případě zařízení pro světelnou signalizaci vytvářejícího proměnlivou svítivost se uvažuje jeho přivrácená plocha, která může být proměnná dle bodu 2.7.1.3, za všech podmínek přípustných ze strany případného ovladače proměnlivé svítivosti.
 Do roviny kolmé ke směru pozorování a tečné k nejvzdálenějšímu bodu krycího skla. Různé příklady použití přivrácené plochy jsou uvedeny v příloze 3 tohoto předpisu;
 2.11 „vztažnou


text:
osou“ se rozumí charakteristická osa světlometu nebo svítilny, určená výrobcem (světlometu nebo svítilny) pro použití jako vztažný směr (H = 0°, V = 0°) pro úhly pole při fotometrických měřeních a pro montáž světlometu nebo svítilny na vozidlo;
 2.12 „vztažným středem“ se rozumí průsečík vztažné osy s vnější plochou výstupu světla; stanovuje jej výrobce světlometu nebo svítilny;
 2.13 „úhly geometrické viditelnosti“ se rozumí úhly, které určují oblast minimálního prostorového úhlu, v níž je přivrácená plocha světlometu nebo svítilny viditelná. Tato oblast prostorového úhlu je vymezena úsečemi koule, jejíž střed se shoduje se vztažným středem světlometu nebo svítilny a jejíž rovník je rovnoběžný s vozovkou. Tyto úseče jsou určovány ve vztahu ke vztažné ose. Vodorovné úhly ß odpovídají zeměpisné délce, svislé úhly α zeměpisné šířce;
 2.14 „vnějším obrysem“ na kterékoli straně vozidla se rozumí rovina rovnoběžná se střední podélnou rovinou vozidla, dotýkající se vnějšího bočního okraje vozidla, přičemž se nepřihlíží k přečnívání:
 2.14.1
 pneumatik v blízkosti jejich bodu styku se zemí a přípojek pro měření tlaku v pneumatikách,
 2.14.2
 protismykových zařízení případně namontovaných na kolech,
 2.14.3
 zařízení pro nepřímý výhled,
 2.14.4
 bočních směrových svítilen, doplňkových obrysových svítilen, předních a zadních obrysových svítilen, parkovacích svítilen, odrazek a bočních obrysových svítilen,
 2.14.5
 celních pečetí umístěných na vozidlo a zařízení k zajištění a ochraně těchto pečetí,
 2.14.6
 systému osvětlení provozních dveří u vozidel kategorií M2 a M3 podle bodu 2.7;
 2.15 „celkovými rozměry“ se rozumí vzdálenost mezi dvěma svislými rovinami určenými v bodě 2.14;
 2.15.1 „celkovou šířkou“ se rozumí vzdálenost mezi dvěma svislými rovinami určenými v bodě 2.14;
 2.15.2 „celkovou délkou“ se rozumí vzdálenost mezi dvěma svislými rovinami kolmými ke střední podélné rovině vozidla a dotýkajícími se předního a zadního okraje vozidla, přičemž se neberou v úvahu výstupky:
 a)
 zařízení pro nepřímý výhled,
 b)
 doplňkových obrysových svítilen,
 c)
 spojovacího zařízení u motorových vozidel.
 U přípojných vozidel se do „celkové délky“ a při jakémkoliv měření zahrnuje délka oje, není-li výslovně uvedeno jinak.
 2.16 „Jednotlivé a vícenásobné svítilny“
 2.16.1 „jednotlivým světlometem nebo jednotlivou svítilnou“ se rozumí:
 a)
 zařízení nebo část zařízení, které má jednu funkci osvětlení nebo světelné signalizace, jeden nebo více zdrojů světla a které má ve směru vztažné osy jednu přivrácenou plochu, která může být spojitá nebo složená ze dvou či více samostatných částí; nebo
 b)
 jakákoli soustava dvou svítilen označených ‚D‘, ať shodných nebo odlišných, které mají stejnou funkci; nebo
 c)
 jakákoli soustava dvou nezávislých odrazek, ať shodných nebo odlišných, které byly schváleny zvlášť; nebo
 d)
 jakýkoli systém vzájemně závislých svítilen tvořený dvěma nebo třemi vzájemně závislými svítilnami označenými ‚Y‘ schválenými společně a se stejnou funkcí;
 2.16.2 „dvěma svítilnami“ nebo „sudým počtem svítilen“ ve tvaru pásu se rozumí dvě svítilny s jedinou plochou výstupu světla, jestliže je tento pás umístěn symetricky ke střední podélné rovině vozidla;
 2.17 „vzdáleností mezi dvěma světlomety nebo svítilnami“ směřujícími týmž směrem se rozumí nejkratší vzdálenost mezi dvěma přivrácenými plochami ve směru vztažné osy. Splňuje-li vzdálenost mezi dvěma světlomety nebo svítilnami požadavky tohoto předpisu, není třeba stanovovat přesné okraje přivrácených ploch;
 2.18 „indikátorem činnosti“ se rozumí optický nebo zvukový


text:
signál (nebo jakýkoli obdobný signál) udávající, že zařízení bylo uvedeno v činnost a zda funguje správně, či nikoli;
 2.19 „indikátorem zapojení obvodu“ se rozumí optický (nebo jakýkoli rovnocenný) signál udávající, že zařízení bylo uvedeno v činnost, avšak neudávající, zda toto zařízení funguje správně, či nikoli;
 2.20 „nepovinným světlometem nebo svítilnou“ se rozumí světlomet nebo svítilna, jejichž montáž je ponechána na úvaze výrobce;
 2.21 „vozovkou“ se rozumí povrch, na němž vozidlo stojí a který by měl být v zásadě vodorovný;
 2.22 „pohyblivými konstrukčními částmi“ vozidla se rozumí takové panely karoserie nebo jiné části vozidla, jejichž poloha může být bez užití nářadí měněna vyklopením, otočením nebo posunutím. Mezi tyto konstrukční části nepatří sklopné kabiny řidiče nákladních vozidel;
 2.23 „obvyklou provozní polohou pohyblivé konstrukční části“ se rozumí poloha (polohy) pohyblivé konstrukční části stanovená výrobcem vozidla pro obvyklé podmínky užívání a obvyklé podmínky parkování vozidla;
 2.24 „obvyklými podmínkami užívání vozidla“ se rozumí:
 2.24.1
 u motorového vozidla stav, kdy je vozidlo připraveno k pohybu vlastním nastartovaným hnacím motorem s pohyblivými konstrukčními částmi v obvyklé poloze (polohách) podle definice v bodě 2.23;
 2.24.2
 u přípojného vozidla stav, kdy je přípojné vozidlo připojeno k tažnému vozidlu ve stavu podle bodu 2.24.1 a kdy jsou pohyblivé konstrukční části přípojného vozidla v obvyklé poloze (polohách) podle definice v bodě 2.23;
 2.25 „podmínkami parkování vozidla“ se rozumí:
 2.25.1
 u motorového vozidla stav, kdy je vozidlo v klidu, jeho hnací motor je zastaven a jeho pohyblivé konstrukční části jsou v obvyklé poloze (polohách) podle definice v bodě 2.23;
 2.25.2
 u přípojného vozidla stav, kdy je přípojné vozidlo připojeno k tažnému motorovému vozidlu ve stavu podle bodu 2.25.1 a kdy jsou pohyblivé konstrukční části přípojného vozidla v obvyklé poloze (polohách) podle definice v bodě 2.23;
 2.26 „osvětlením zatáčky“ se rozumí světelná funkce, která zajišťuje zlepšené osvětlení v zatáčkách;
 2.27 „párem“ se rozumí sada světlometů nebo svítilen se stejnou funkcí na levé a pravé straně vozidla;
 2.27.1 „přizpůsobeným párem“ se rozumí sada světlometů nebo svítilen se stejnou funkcí na levé a pravé straně vozidla, která jako pár splňuje fotometrické požadavky;
 2.28 „signálem nouzového brzdění“ se rozumí signál upozorňující ostatní účastníky silničního provozu za vozidlem, že vozidlo vyvíjí vzhledem k daným podmínkám vozovky velkou brzdicí sílu.
 2.29 Barva světla vyzařovaného ze zařízení
 2.29.1 „bílou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (4) vyzařovaného světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:
 W12
 hranice zelené
 y = 0,150 + 0,640 x
 W23
 hranice nažloutle zelené
 y = 0,440
 W34
 hranice žluté
 x = 0,500
 W45
 hranice načervenale purpurové
 y = 0,382
 W56
 hranice purpurové
 y = 0,050 + 0,750 x
 W61
 hranice modré
 x = 0,310
 s průsečíky:
 x
 y
 W1
 0,310
 0,348
 W2
 0,453
 0,440
 W3
 0,500
 0,440
 W4
 0,500
 0,382
 W5
 0,443
 0,382
 W6
 0,310
 0,283
 2.29.2 „selektivní žlutou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (5) vyzařovaného světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:
 SY12
 hranice zelené
 y = 1,290 x – 0,100
 SY23
 spektrální čára
 SY34
 hranice červené
 y = 0,138 + 0,580 x
 SY45
 hranice nažloutle bílé
 y =


text:
0,440
 SY51
 hranice bílé
 y = 0,940 – x
 s průsečíky:
 x
 y
 SY1
 0,454
 0,486
 SY2
 0,480
 0,519
 SY3
 0,545
 0,454
 SY4
 0,521
 0,440
 SY5
 0,500
 0,440
 2.29.3 „oranžovou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (5) vyzařovaného světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:
 A12
 hranice zelené
 y = x – 0,120
 A23
 spektrální čára
 A34
 hranice červené
 y = 0,390
 A41
 hranice bílé
 y = 0,790 – 0,670 x
 s průsečíky:
 x
 y
 A1
 0,545
 0,425
 A2
 0,560
 0,440
 A3
 0,609
 0,390
 A4
 0,597
 0,390
 2.29.4 „červenou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (5) vyzařovaného světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:
 R12
 hranice žluté
 y = 0,335
 R23
 spektrální čára
 R34
 čára purpurové
 (její lineární prodloužení přes oblast purpurových barev mezi červeným a modrým koncem spektrální čáry).
 R41
 hranice purpurové
 y = 0,980 – x
 s průsečíky:
 x
 y
 R1
 0,645
 0,335
 R2
 0,665
 0,335
 R3
 0,735
 0,265
 R4
 0,721
 0,259
 2.30 Noční barva světla odraženého od zařízení s výjimkou pneumatik se zpětným odrazem podle předpisu č. 88
 2.30.1 „bílou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (6) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:
 W12
 hranice modré
 y = 0,843 – 1,182 x
 W23
 hranice purpurové
 y = 0,489 x + 0,146
 W34
 hranice žluté
 y = 0,968 – 1,010 x
 W41
 hranice zelené
 y = 1,442 x – 0,136
 s průsečíky:
 x
 y
 W1
 0,373
 0,402
 W2
 0,417
 0,350
 W3
 0,548
 0,414
 W4
 0,450
 0,513
 2.30.2 „žlutou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (6) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:
 Y12
 hranice zelené
 y = x – 0,040
 Y23
 spektrální čára
 Y34
 hranice červené
 y = 0,200 x + 0,268
 Y41
 hranice bílé
 y = 0,970 – x
 s průsečíky:
 x
 y
 Y1
 0,505
 0,465
 Y2
 0,520
 0,480
 Y3
 0,610
 0,390
 Y4
 0,585
 0,385
 2.30.3 „oranžovou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (7) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:
 A12
 hranice zelené
 y = 1,417 x – 0,347
 A23
 spektrální čára
 A34
 hranice červené
 y = 0,390
 A41
 hranice bílé
 y = 0,790 – 0,670 x
 s průsečíky:
 x
 y
 A1
 0,545
 0,425
 A2
 0,557
 0,442
 A3
 0,609
 0,390
 A4
 0,597
 0,390
 2.30.4 „červenou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (7) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:
 R12
 hranice žluté
 y = 0,335
 R23
 spektrální čára
 R34
 čára purpurové
 R41
 hranice purpurové
 y = 0,978 – x
 s průsečíky:
 x
 y
 R1
 0,643
 0,335
 R2
 0,665
 0,335
 R3
 0,735
 0,265
 R4
 0,720
 0,258
 2.31 Denní barva světla odraženého ze zařízení
 2.31.1 „bílou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (7) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:
 W12
 hranice purpurové
 y = x – 0,030
 W23
 hranice žluté
 y = 0,740 – x
 W34
 hranice zelené
 y = x + 0,050
 W41
 hranice modré
 y = 0,570 – x
 s průsečíky:
 x
 y
 W1
 0,300
 0,270
 W2
 0,385
 0,355
 W3
 0,345
 0,395
 W4
 0,260
 0,310


text:
2.31.2 „žlutou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (8) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:
 Y12
 hranice červené
 y = 0,534 x + 0,163
 Y23
 hranice bílé
 y = 0,910 – x
 Y34
 hranice zelené
 y = 1,342 x – 0,090
 Y41
 spektrální čára
 s průsečíky:
 x
 y
 Y1
 0,545
 0,454
 Y2
 0,487
 0,423
 Y3
 0,427
 0,483
 Y4
 0,465
 0,534
 2.31.3 „červenou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (8) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:
 R12
 hranice červené
 y = 0,346 – 0,053 x
 R23
 hranice purpurové
 y = 0,910 – x
 R34
 hranice žluté
 y = 0,350
 R41
 spektrální čára
 s průsečíky:
 x
 y
 R1
 0,690
 0,310
 R2
 0,595
 0,315
 R3
 0,560
 0,350
 R4
 0,650
 0,350
 2.32 Denní barva světla fluorescenčního zařízení
 2.32.1 „červenou“ se rozumí souřadnice barvy (x, y) (9) odraženého světla, které leží v barevné ploše definované těmito hranicemi:
 FR12
 hranice červené
 y = 0,346 – 0,053 x
 FR23
 hranice purpurové
 y = 0,910 – x
 FR34
 hranice žluté
 y = 0,315 + 0,047 x
 FR41
 spektrální čára
 s průsečíky:
 x
 y
 FR1
 0,690
 0,310
 FR2
 0,595
 0,315
 FR3
 0,569
 0,341
 FR4
 0,655
 0,345
 2.33 „výstražným signálem nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo (RECAS)“ se rozumí automatický signál vydávaný vozidlem jedoucím vpředu pro vozidlo jedoucí za ním. Upozorňuje, že vozidlo vzadu musí provést nouzové opatření, aby zabránilo kolizi;
 2.34 „gonio(foto)metrickým systémem (není-li zvláštním předpisem stanoveno jinak)“ se rozumí systém používaný k fotometrickým měřením, která jsou určena úhlovými souřadnicemi ve stupních na kouli se svislou osou podle publikace IEC č. 70, Vídeň 1987, tj. odpovídající gonio(foto)metrickému systému, jehož vodorovná („elevační“) osa je připevněná k zemi a druhá („rotační“) pohyblivá osa je kolmá k pevné vodorovné ose (viz příloha 14 tohoto předpisu). Pozn.: Ve výše uvedené publikaci IEC je specifikován postup pro korekci úhlových souřadnic v případě, že je použit alternativní gonio(foto)metrický systém;
 2.35 „rovinou H“ se rozumí vodorovná rovina obsahující vztažný střed světlometu/svítilny;
 2.36 „postupnou aktivací“ se rozumí elektrické spojení, v němž jsou jednotlivé zdroje světla světlometu/svítilny zapojeny takovým způsobem, že se aktivují postupně předem stanoveným postupem.
 3. ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ
 3.1 Žádost o schválení typu vozidla z hlediska montáže zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci podává výrobce vozidla nebo jeho pověřený zástupce.
 3.2 K žádosti se přikládají ve trojím vyhotovení tyto dokumenty a údaje:
 3.2.1
 popis typu vozidla z hlediska položek uvedených v bodech 2.2.1 až 2.2.4 výše spolu s omezením zatížení, zejména maximálním přípustným zatížením v zavazadlovém prostoru;
 3.2.2
 seznam zařízení, která podle výrobce mají tvořit vybavení pro osvětlení a světelnou signalizaci. Tento seznam může obsahovat pro každou funkci více typů zařízení. Každý typ musí být řádně popsán (část, značka schválení typu, název výrobce atd.); kromě toho může být v seznamu u každé funkce uvedena přídavná poznámka „nebo rovnocenná zařízení“;
 3.2.3
 nákres celého uspořádání zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci s vyznačením umístění jednotlivých zařízení na vozidle;
 3.2.4
 pro ověření, zda je vyhověno požadavkům tohoto předpisu, nákres (nákresy) vyznačující u každého světlometu nebo svítilny svíticí plochu podle definice


text:
v bodě 2.9, plochu výstupu světla podle definice v bodě 2.8, vztažnou osu podle definice v bodě 2.11 a vztažný střed podle definice v bodě 2.12. Tyto informace se nepožadují pro svítilnu zadní registrační tabulky (bod 2.7.13);
 3.2.5
 žádost musí zahrnovat údaj o metodě zvolené ke stanovení přivrácené plochy (viz bod 2.10);
 3.2.6
 je-li na vozidle namontován systém AFS, musí žadatel předložit podrobný popis uvádějící tyto informace:
 3.2.6.1
 funkce a režimy osvětlení, pro něž bylo systému AFS uděleno schválení typu;
 3.2.6.2
 příslušné řídicí signály AFS a jejich technické vlastnosti definované podle přílohy 10 předpisu č. 123;
 3.2.6.3
 uplatňovaná ustanovení týkající se automatického přizpůsobování funkcí a režimů předního osvětlení podle bodu 6.22.7.4 tohoto předpisu;
 3.2.6.4
 případně zvláštní pokyny, pokud jde o kontrolu zdrojů světla a o vizuální prohlídku svazku světelných paprsků;
 3.2.6.5
 dokumenty podle bodu 6.22.9.2 tohoto předpisu;
 3.2.6.6
 světlomety nebo svítilny, které jsou skupinové, sdružené nebo sloučené se systémem AFS;
 3.2.6.7
 jednotky osvětlení, které jsou konstruovány tak, aby splňovaly požadavky bodu 6.22.5 tohoto předpisu.
 3.2.7
 Pro vozidla kategorií M a N popis podmínek elektrického napájení pro zařízení uvedená v bodech 2.7.9, 2.7.10, 2.7.12, 2.7.14 a 2.7.15, případně včetně informací o zvláštním elektrickém napájení nebo elektronickém ovladači zdroje světla nebo ovladači proměnlivé svítivosti.
 3.3 Technické zkušebně odpovědné za provádění schvalovacích zkoušek musí být předáno nenaložené vozidlo vybavené kompletní soupravou zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci podle popisu v bodě 3.2.2 představující typ vozidla, který má být schválen.
 3.4 K dokumentaci pro schválení typu musí být přiložen dokument uvedený v příloze 1 tohoto předpisu.
 4. SCHVÁLENÍ
 4.1 Schválení typu vozidla se udělí, pokud vozidlo předané ke schválení podle tohoto předpisu vyhoví požadavkům tohoto předpisu z hlediska všech zařízení uvedených v seznamu.
 4.2 Každému schválenému typu se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (nyní 06, což odpovídá sérii změn 06) udávají sérii změn začleňující poslední závažné technické změny předpisu v době vydání schválení. Stejná smluvní strana nesmí totéž číslo přidělit jinému typu vozidla ani témuž typu vozidla předvedenému s vybavením neuvedeným v seznamu dle bodu 3.2.2, s výjimkou případů, na něž se vztahuje bod 7 tohoto předpisu.
 4.3 Potvrzení o schválení, rozšíření nebo zamítnutí schválení nebo o definitivním ukončení výroby typu vozidla / součásti podle tohoto předpisu se oznámí smluvním stranám dohody z roku 1958, které uplatňují tento předpis, na formuláři podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.
 4.4 Na každém vozidle shodném s typem vozidla schváleným podle tohoto předpisu se nápadně a na snadno přístupném místě uvedeném ve zprávě o schválení typu vyznačí mezinárodní značka schválení typu, která se skládá z:
 4.4.1
 písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila; (10)
 4.4.2
 čísla tohoto předpisu následovaného písmenem „R“, pomlčkou a číslem schválení typu, a to vpravo od kružnice stanovené v bodě 4.4.1.
 4.5 Je-li vozidlo shodné s typem vozidla schváleným podle jednoho nebo několika jiných předpisů připojených k dohodě v zemi, která udělila schválení typu podle tohoto předpisu, nemusí se symbol podle bodu 4.4.1 opakovat; v takovém případě se další čísla a symboly všech předpisů, podle


text:
kterých bylo uděleno schválení v zemi, která udělila schválení podle tohoto předpisu, umístí ve svislých sloupcích vpravo od symbolu podle bodu 4.4.1.
 4.6 Značka schválení typu musí být jasně čitelná a nesmazatelná.
 4.7 Značka schválení se umístí v blízkosti štítku nebo přímo na štítek s údaji o vozidle, kterým vozidlo opatřil výrobce.
 4.8 V příloze 2 tohoto předpisu jsou uvedeny příklady uspořádání značek schválení.
 5. OBECNÉ POŽADAVKY
 5.1 Zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci musí být namontována tak, aby si za obvyklých podmínek užívání vozidla podle definice v bodech 2.24, 2.24.1 a 2.24.2 a navzdory otřesům, jimž mohou být vystavena, zachovala vlastnosti předepsané tímto předpisem a umožnila vozidlu splnit požadavky tohoto předpisu. Zvláště nesmí být možné neúmyslné porušení seřízení světlometů nebo svítilen.
 5.2 Světlomety uvedené v bodech 2.7.9, 2.7.10 a 2.7.19 musí být namontovány tak, aby bylo možno snadno seřídit jejich orientaci.
 5.2.1 U světlometů vybavených opatřeními k zabránění oslnění ostatních účastníků silničního provozu v zemi, kde silniční provoz je na opačné straně vozovky než v zemi, pro kterou byl světlomet konstruován, musí být taková opatření vykonána automaticky nebo uživatelem vozidla na nehybném vozidle, aniž by bylo nutné použít speciální nářadí (jiné, než které je dodáváno s vozidlem (11)). Podrobné instrukce musí výrobce vozidla předat s vozidlem.
 5.3 U všech zařízení pro světelnou signalizaci, včetně těch, jež jsou umístěna na bočních stěnách, musí být vztažná osa svítilny namontované na vozidle rovnoběžná s rovinou, na níž vozidlo na vozovce stojí; kromě toho musí být tato osa u bočních odrazek a bočních obrysových svítilen kolmá ke střední podélné rovině vozidla a rovnoběžná s touto rovinou u všech ostatních zařízení pro světelnou signalizaci. V každém směru je přípustná odchylka ± 3°. Kromě toho musí být při montáži dodrženy všechny zvláštní pokyny stanovené výrobcem.
 5.4 V případě, že nebyly vydány zvláštní pokyny, ověřuje se výška a seřízení světlometů nebo svítilen u nenaloženého vozidla stojícího na rovné vodorovné ploše za podmínek definovaných v bodech 2.24, 2.24.1 a 2.24.2, a v případě, že je namontován systém AFS, se systémem v neutrálním stavu.
 5.5 Pokud nebyly vydány zvláštní pokyny, musí světlomety nebo svítilny tvořící pár:
 5.5.1
 být na vozidle namontovány souměrně vzhledem k jeho střední podélné rovině (toto ustanovení se vztahuje na vnější geometrický tvar světlometu nebo svítilny a ne na okraje jeho svíticí plochy podle bodu 2.9);
 5.5.2
 být vzájemně souměrné vzhledem ke střední podélné rovině; tento požadavek neplatí pro vnitřní uspořádání světlometu nebo svítilny;
 5.5.3
 splňovat tytéž kolorimetrické požadavky a mít v zásadě shodné fotometrické vlastnosti. To neplatí pro přizpůsobený pár předních mlhových světlometů třídy F3;
 5.5.4
 mít v zásadě shodné fotometrické vlastnosti.
 5.6 U vozidel, jejichž vnější tvar je nesouměrný, musí být výše uvedené požadavky splněny, nakolik je to možné.
 5.7 Skupinové, sdružené, sloučené nebo jednotlivé světlomety nebo svítilny
 5.7.1 Světlomety nebo svítilny mohou být skupinové, sdružené nebo sloučené s jinými za předpokladu, že jsou dodrženy veškeré požadavky na barvu, umístění, seřízení, geometrickou viditelnost, elektrické zapojení a případné další požadavky.
 5.7.1.1 Fotometrické a kolorimetrické požadavky na světlomet nebo svítilnu musí být splněny, jestliže všechny


text:
ostatní funkce, se kterými jsou světlomet nebo svítilna ve skupině, sdruženy nebo sloučeny, jsou VYPNUTY.
 Pokud je však přední nebo zadní obrysová svítilna sloučená s jednou nebo více dalšími funkcemi, které mohou být aktivovány společně s nimi, požadavky týkající se barvy každé z těchto funkcí musí být splněny, jestliže sloučená/sloučené funkce a přední nebo zadní obrysové svítilny jsou ZAPNUTY.
 5.7.1.2 Brzdové a směrové svítilny nesmí být sloučené.
 5.7.1.3 Pokud jsou však brzdové a směrové svítilny ve skupině, musí být splněny následující podmínky:
 5.7.1.3.1
 žádná vodorovná nebo svislá přímka procházející průmětem přivrácených ploch těchto funkcí na rovinu kolmou ke vztažné ose nesmí protínat více než dvě hraniční čáry oddělující přilehlé plochy s různými barvami;
 5.7.1.3.2
 jejich přivrácené plochy ve směru vztažné osy založené na plochách ohraničených obrysem jejich ploch výstupu světla se nepřekrývají.
 5.7.2 Jednotlivé svítilny
 5.7.2.1 Jednotlivé svítilny podle definice v bodě 2.16.1 písm. a), tvořené dvěma nebo více částmi, musí být namontovány takovým způsobem, aby
 a)
 buď celková plocha průmětu samostatných částí na rovinu tečnou k vnějšímu povrchu vnějšího krycího skla a kolmou na vztažnou osu zabírala nejméně 60 % nejmenšího čtyřúhelníku opsaného tomuto průmětu; nebo
 b)
 minimální vzdálenost mezi protilehlými okraji dvou sousedních nebo dotýkajících se samostatných částí nepřekročila 75 mm, měřeno kolmo na vztažnou osu.
 Tyto požadavky se nevztahují na odrazky.
 5.7.2.2 Jednotlivé svítilny podle definice v bodě 2.16.1 písm. b) nebo písm. c) tvořené dvěma svítilnami označenými „D“ nebo dvěma nezávislými odrazkami, musí být namontovány tak, aby:
 a)
 buď průměty přivrácených ploch ve směru vztažné osy těchto dvou svítilen nebo odrazek zaujímaly nejméně 60 % plochy nejmenšího čtyřúhelníku opsaného průmětům zmíněných přivrácených ploch ve směru vztažné osy; nebo
 b)
 minimální vzdálenost mezi protilehlými okraji přivrácených ploch ve směru vztažné osy dvou svítilen nebo dvou nezávislých odrazek nebyla větší než 75 mm, měřeno kolmo ke vztažné ose.
 5.7.2.3 Jednotlivé svítilny podle definice v bodě 2.16.1 písm. d) musí splňovat požadavky bodu 5.7.2.1.
 Jsou-li dvě nebo více svítilen a/nebo dvě nebo více samostatných přivrácených ploch součástí stejného světelného tělesa a/nebo mají společná vnější krycí skla, nepovažují se za systém vzájemně závislých svítilen.
 Svítilna ve tvaru pásu však může být součástí systému vzájemně závislých svítilen.
 5.7.2.4 Dvě svítilny nebo sudý počet svítilen ve tvaru pásu se umístí symetricky ke střední podélné rovině vozidla a sahají na obou stranách vozidla do vzdálenosti nejméně 0,4 m od nejvzdálenějšího vnějšího okraje vozidla a mají délku nejméně 0,8 m; osvětlení této plochy musí být zajištěno nejméně dvěma zdroji světla, umístěnými co možná nejblíže k okrajům; plochu výstupu světla může tvořit soubor jednotek umístěných vedle sebe za podmínky, že tyto jednotlivé plochy výstupu světla splňují při projekci na příčnou rovinu požadavky bodu 5.7.2.1.
 5.8 Maximální výška nad vozovkou se měří od nejvyššího bodu a minimální výška od nejnižšího bodu přivrácené plochy ve směru vztažné osy.
 Pokud (maximální a minimální) výška nad vozovkou jednoznačně vyhovuje požadavkům tohoto předpisu, není třeba určovat přesné okraje jakékoli plochy.
 5.8.1 Pro účely snížení úhlů geometrické viditelnosti se poloha světlometu/svítilny, pokud jde o výšku nad vozovkou, měří od roviny H.


text:
5.8.2 U potkávacího světlometu se minimální výška nad vozovkou měří od nejnižšího bodu činného výstupu optického systému (např. odražeče, krycího skla, projekčního krycího skla) nezávisle na jeho užití.
 5.8.3 Umístění z hlediska šířky se určuje vzhledem k celkové šířce vozidla od toho okraje přivrácené plochy ve směru vztažné osy, který je nejvzdálenější od střední podélné roviny vozidla; pokud jde o vzdálenost mezi světlomety nebo svítilnami, určuje se umístění z hlediska šířky od vnitřních okrajů přivrácené plochy ve směru vztažné osy.
 Pokud umístění z hlediska šířky jednoznačně vyhovuje požadavkům tohoto předpisu, není třeba určovat přesné okraje jakékoli plochy.
 5.9 Nebyly-li vydány zvláštní pokyny, nesmí se fotometrické vlastnosti (např. intenzita, barva, přivrácená plocha atd.) světlometu nebo svítilny při rozsvícení světlometu nebo svítilny záměrně měnit.
 5.9.1 Směrové svítilny, výstražný signál a oranžové boční obrysové svítilny podle bodu 6.18.7 níže a rovněž signál nouzového brzdění musí vyzařovat přerušované světlo.
 5.9.2 Fotometrické vlastnosti světlometu nebo svítilny se mohou měnit:
 a)
 vzhledem k okolnímu světlu;
 b)
 v důsledku rozsvícení jiných světlometů nebo svítilen; nebo
 c)
 při použití světlometů nebo svítilen k zajištění jiné funkce osvětlení;
 za předpokladu, že jakákoli změna fotometrických vlastností je v souladu s technickými předpisy pro daný světlomet nebo svítilnu.
 5.9.3 Fotometrické vlastnosti směrové svítilny kategorií 1, 1a, 1b, 2a nebo 2b lze při blikání změnit postupnou aktivací zdrojů světla, jak je specifikováno v bodě 5.6 předpisu č. 6.
 Toto ustanovení se nevztahuje na situaci, kdy jsou směrové svítilny kategorií 2a a 2b zapnuty jako signál nouzového brzdění podle bodu 6.23.1 tohoto předpisu.
 5.10 Žádné červené světlo, které by mohlo vést k omylu, nesmí být vyzařováno světlometem nebo svítilnou podle definice v bodě 2.7 směrem dopředu a žádné bílé světlo, které by mohlo vést k omylu, nesmí být vyzařováno světlometem nebo svítilnou podle definice v bodě 2.7 směrem dozadu. Neberou se v úvahu zařízení namontovaná pro vnitřní osvětlení vozidla. V případě pochybností se splnění tohoto požadavku ověřuje takto:
 5.10.1
 pro viditelnost červeného světla zepředu, s výjimkou červené nejzadnější boční obrysové svítilny, nesmí být přivrácená plocha žádné červené svítilny přímo viditelná oku pozorovatele nalézajícího se v zóně 1 stanovené v příloze 4;
 5.10.2
 pro viditelnost bílého světla zezadu, s výjimkou zpětných světlometů a bílého nápadného značení na vozidle, nesmí být přivrácená plocha žádné bílé svítilny přímo viditelná oku pozorovatele nalézajícího se v zóně 2 příčné roviny ležící ve vzdálenosti 25 m za vozidlem (viz příloha 4);
 5.10.3
 zóny 1 a 2 zkoumané okem pozorovatele jsou ve svých rovinách ohraničeny:
 5.10.3.1
 na výšku dvěma vodorovnými rovinami umístěnými ve výšce 1 a 2,2 m nad vozovkou;
 5.10.3.2
 na šířku dvěma svislými rovinami svírajícími dopředu i dozadu úhel 15° na vnější stranu vzhledem ke střední podélné rovině vozidla a procházejícími styčným bodem nebo body svislých rovin rovnoběžných se střední podélnou rovinou vozidla a vymezujících celkovou šířku vozidla; je-li styčných bodů více, nejpřednější z nich odpovídá přední rovině a nejzadnější zadní rovině.
 5.11 Elektrická zapojení musí být taková, aby přední a zadní obrysové svítilny, případné doplňkové obrysové svítilny, případné boční obrysové svítilny a svítilna zadní registrační tabulky nemohly


text:
být ZAPÍNÁNY a VYPÍNÁNY jinak než současně.
 5.11.1 Tato podmínka se neuplatní:
 5.11.1.1
 jsou-li přední a zadní obrysové svítilny ZAPNUTY, jakož i boční obrysové svítilny, jsou-li sdružené nebo sloučené s uvedenými svítilnami, užity jako parkovací svítilny; nebo
 5.11.1.2
 pokud boční obrysové svítilny svítí přerušovaným světlem společně se směrovými světly; nebo
 5.11.1.3
 pokud je systém světelné signalizace v činnosti dle bodu 6.2.7.6.2.
 5.11.2 u předních obrysových svítilen, když je jejich funkce nahrazena podle ustanovení bodu 5.12.1 níže;
 5.11.3 u systému vzájemně závislých svítilen, se všechny zdroje světla ZAPÍNAJÍ a VYPÍNAJÍ současně.
 5.12 Elektrická zapojení musí být taková, aby dálkové světlomety, potkávací světlomety a přední mlhové světlomety nemohly být zapnuty, nejsou-li rovněž zapnuty svítilny uvedené v bodě 5.11. Splnění této podmínky se však nevyžaduje u dálkových světlometů nebo potkávacích světlometů, jestliže jejich světelná výstraha spočívá v přerušovaném rozsvěcování potkávacích světlometů v krátkých intervalech nebo v přerušovaném rozsvěcování dálkových světlometů v krátkých intervalech nebo ve střídavém rozsvěcování potkávacích a dálkových světlometů v krátkých intervalech.
 5.12.1 Potkávací světlomety a/nebo dálkové světlomety a/nebo přední mlhové světlomety mohou nahradit funkci předních obrysových svítilen za předpokladu, že:
 5.12.1.1
 jejich elektrická zapojení jsou taková, aby se v případě závady kteréhokoliv z těchto světelných zařízení přední obrysové svítilny automaticky znovu zapnuly, a
 5.12.1.2
 nahrazující svítilna nebo funkce splňuje pro příslušnou obrysovou svítilnu požadavky týkající se:
 a)
 geometrické viditelnosti předepsané pro přední obrysové svítilny v bodě 6.9.5 a
 b)
 minimálních fotometrických hodnot podle úhlu rozdělení světla a
 5.12.1.3
 ve zkušebním protokolu nahrazující svítilny je uveden příslušný důkaz prokazující splnění požadavků uvedených v bodě 5.12.1.2.
 5.13 Indikátor
 Je-li tímto předpisem předepsán indikátor zapojení obvodu, může být nahrazen indikátorem činnosti.
 5.14 Zakrývatelné světlomety
 5.14.1 S výjimkou dálkových světlometů, potkávacích světlometů a předních mlhových světlometů, které mohou být zakryty, pokud se nepoužívají, je zakrývání světlometů nepřípustné.
 5.14.2 V případě jakékoli poruchy funkce zakrývacího/zakrývacích zařízení musí světlomety zůstat v provozní poloze, jsou-li již v provozu, nebo musí být možno je do této polohy uvést bez užití nástrojů.
 5.14.3 Světlomety se musí dát uvést do provozní polohy a rozsvítit jediným ovládacím zařízením, přičemž musí být možné je do provozní polohy uvést bez jejich rozsvícení. V případě skupinových dálkových a potkávacích světlometů se však výše uvedené ovládání vyžaduje pouze k aktivaci potkávacích světlometů.
 5.14.4 Z místa řidiče nesmí být možno zastavit úmyslně pohyb rozsvícených světlometů dříve, než dosáhnou provozní polohy. Vzniká-li za pohybu světlometů nebezpečí oslnění ostatních účastníků silničního provozu, smějí se tyto světlomety rozsvítit pouze tehdy, až dosáhnou své provozní polohy.
 5.14.5 Při teplotách zakrývacího zařízení v rozsahu od – 30 °C do + 50 °C musí být světlomet schopen dosáhnout provozní polohy během tří sekund od aktivace ovladače.
 5.15 Barvy světel vyzařovaných světlomety nebo svítilnami (12) jsou:
 Dálkový světlomet:
 bílá
 Potkávací světlomet:
 bílá
 Přední mlhový světlomet:
 bílá nebo selektivní žlutá
 Zpětný světlomet:
 bílá
 Směrová svítilna:
 oranžová
 Výstražný signál:
 oranžová
 Brzdová svítilna:
 červená
 Signál nouzového brzdění:
 oranžová nebo červená
 Výstražný signál nebezpečí nárazu pro vzadu jedoucí vozidlo:
 oranžová
 Svítilna zadní registrační tabulky:
 bílá
 Přední obrysová svítilna:
 bílá
 Zadní obrysová svítilna:
 červená
 Přední mlhový světlomet:
 bílá


text:
nebo selektivní žlutá
 Zadní mlhová svítilna:
 červená
 Parkovací svítilna:
 bílá vpředu, červená vzadu; oranžová, je-li sloučena s bočními směrovými svítilnami nebo s bočními obrysovými svítilnami
 Boční obrysová svítilna:
 oranžová; nejzadnější boční obrysová svítilna však může být červená, je-li ve skupině nebo je-li sdružená či sloučená se zadní obrysovou svítilnou, zadní doplňkovou obrysovou svítilnou, zadní mlhovou svítilnou, brzdovou svítilnou nebo je ve skupině nebo má část plochy výstupu světla společnou se zadní odrazkou
 Doplňková obrysová svítilna:
 bílá vpředu, červená vzadu
 Denní svítilna:
 bílá
 Zadní odrazka jiná než trojúhelníková:
 červená
 Zadní odrazka trojúhelníková:
 červená
 Přední odrazka jiná než trojúhelníková:
 barva dopadajícího světla (13)
 Boční odrazka jiná než trojúhelníková:
 oranžová; nejzadnější odrazka však může být červená, je-li ve skupině nebo má-li část plochy výstupu světla společnou se zadní obrysovou svítilnou, zadní doplňkovou obrysovou svítilnou, zadní mlhovou svítilnou, brzdovou svítilnou, červenou nejzadnější boční obrysovou svítilnou nebo zadní odrazkou jinou než trojúhelníkovou
 Rohový světlomet:
 bílá
 Nápadné značení:
 bílá vpředu,
 bílá nebo žlutá po stranách;
 červená nebo žlutá vzadu (14)
 Adaptivní přední osvětlovací systémy (AFS):
 bílá
 Svítilna vnějšího osvětlení vozidla:
 bílá
 Manévrovací světlomet:
 bílá
 5.16 Počet světlometů nebo svítilen
 5.16.1 Počet světlometů nebo svítilen namontovaných na vozidle se musí rovnat počtu uvedenému v jednotlivých požadavcích uvedených v tomto předpise.
 5.17 Kterýkoli světlomet nebo svítilna smí být namontován/a na pohyblivé části za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v bodech 5.18, 5.19 a 5.20.
 5.18 Zadní obrysové svítilny, zadní směrové svítilny a zadní odrazky jak trojúhelníkové, tak i jiné než trojúhelníkové, smí být namontovány na pohyblivé části pouze tehdy, pokud:
 5.18.1
 ve všech pevných polohách pohyblivých konstrukčních částí plní svítilna veškeré požadavky na umístění, geometrickou viditelnost a kolorimetrické a fotometrické vlastnosti pro tyto svítilny;
 5.18.2
 jsou-li funkce uvedené v bodě 5.18 zajišťovány soupravou dvou svítilen označených „D“ (viz bod 2.16.1), musí požadavky na polohu, geometrickou viditelnost a fotometrické vlastnosti na tyto svítilny ve všech pevných polohách pohyblivých konstrukčních částí plnit pouze jedna z těchto svítilen
 nebo
 5.18.3
 jsou pro výše uvedené funkce montovány doplňkové svítilny, které jsou rozsvíceny v případě, když je pohyblivá konstrukční část umístěna v kterékoli pevné otevřené poloze, za předpokladu, že tyto doplňkové svítilny splňují všechny požadavky na umístění, geometrickou viditelnost a fotometrické vlastnosti svítilen umístěných na pohyblivé konstrukční části.
 5.18.4
 Pokud jsou funkce uvedené v bodě 5.18 zajišťovány systémem vzájemně závislých svítilen, musí být splněna jedna z následujících podmínek:
 a)
 pokud je celý systém vzájemně závislých svítilen namontován na pohyblivé konstrukční části (pohyblivých konstrukčních částech), musí být splněny požadavky bodu 5.18.1. Avšak doplňkové svítilny pro výše uvedené funkce mohou být rozsvíceny v případě, když je pohyblivá konstrukční část umístěna v kterékoli pevné otevřené poloze, za předpokladu, že tyto doplňkové svítilny splňují všechny požadavky na umístění, geometrickou viditelnost a kolorimetrické a fotometrické vlastnosti svítilen umístěných na pohyblivé konstrukční části nebo
 b)
 pokud je systém vzájemně závislých svítilen částečně namontován na pevné konstrukční části a částečně na pohyblivé konstrukční části, s výjimkou směrových svítilen, musí vzájemně závislá svítilna určená / závislé svítilny určené žadatelem během postupu schvalování zařízení splňovat všechny požadavky na umístění, geometrickou viditelnost