text:
„Социално подпомагане“ – гр. Лясковец.
 Трето гражданско отделение, 967/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 269/2011 по описа на Окръжен съд Кюстендил, подадена от Община Кюстендил, пл. Велбъжд 1, срещу Райна Тодорова Злогошка, Кюстендил, бул. Македония 24, бл. 52, вх. Б, ет. 6, ап. 32.
 Четвърто гражданско отделение, 232/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 271/2010 по описа на Окръжен съд Видин, подадена от Десислава Христова Макулова, Монтана, ул. Юлиус Ирасек 20, срещу Христо Славов Петров чрез адвокат Сергей Тихолов, Монтана, ул. Васил Левски 15, ет. 2; ТБ „Алианц България“ – АД, София, бул. Мария-Луиза 65; Мая Владимирова Петрова, Монтана, ул. Юлиус Ирасек 20; Пламен Миодрагов Симов, Монтана, ул. Веренишка 4, вх. Ж, ап. 88; „Карина Транс“ – ЕООД, представлявано от Валери Стаменов, Враца, ж.к. Дъбника, бл. 3, вх. Б, ап. 25.
 Четвърто гражданско отделение, 425/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 538/2010 по описа на Окръжен съд Стара Загора, подадена от Прокуратура на Република България, София, бул. Витоша 2, срещу Георги Петков Иванов чрез адвокат Александър Цоков Желязков, Стара Загора, ул. Цар Иван Шишман 81а, ет. 1, вх. юг – съдебен адрес.
 Четвърто гражданско отделение, 757/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 238/2011 по описа на Окръжен съд Пловдив, подадена от РУ „Български пощи“ – ЕАД, Пловдив, пл. Централен 1, срещу Стойчо Христев Арабистанов чрез адвокат Бисера Атанасова Печева, Пловдив, ул. Йоаким Груев 38 – адв. кантора Печеви.
 Четвърто гражданско отделение, 804/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 585/2010 по описа на Окръжен съд Сливен, подадена от Община Нова Загора, представлявана от кмета на общината Николай Георгиев Грозев, Нова Загора, ул. Двадесет и четвърти май 1, срещу Иван Вълев Желев, Нова Загора, ж.к. Загоре, бл. 11, вх. А, ет. 3, ап. 9.
 НА 12.04.2012 Г. ОТ 9 Ч.
 Първо гражданско отделение, 1364/2010, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 4292/2009 по описа на Софийски градски съд, подадена от Йордан Недялков Чолаков чрез адвокат Кучев и адвокат Чолакова, София, бул. Витоша 4, ет. 3 – адв. кантора, срещу Генчо Петров Зарев чрез адвокат Кадин, София, ул. Ген. Паренсов 22Б, ет. 2, ап. 13; Александра Недялкова Чолакова, София, бул. Христо Ботев 54, ет. 3, ап. 3.
 Първо гражданско отделение, 157/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 232/2010 по описа на Софийски градски съд, подадена от Бояна Иванова Ваташка чрез адвокат Димитров, София, бул. Евлоги Георгиев 65, ет. 3, ап. 7; Нели Трайчева Ваташка-Лалова чрез адвокат Димитров, София, бул. Евлоги Георгиев 65, ет. 3, ап. 7; Антоанета Михайлова Богданова чрез адвокат Безина, София, ул. Алабин 33, ТД, ет. 4, кантора 422; Михаела Огнянова Богданова чрез адвокат Безина, София, ул. Алабин 33, ТД, ет. 4, кантора 422; Десислава Огнянова Богданова чрез адвокат Безина, София, ул. Алабин 33, ТД, ет. 4, кантора 422, срещу Румяна Цекова Барова чрез адвокат Стоянов, София, ул. Екзарх Йосиф 33; Траянка Лазарова Богданова чрез адвокат Бизов, София, ул. Алабин 33, ет. 2, ТД, кантора 241; Михаил Спасов Миланов чрез адвокат Бизов, София, ул. Алабин 33, ет.


text:
2, ТД, кантора 241.
 Първо гражданско отделение, 611/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 205/2011 по описа на Окръжен съд Русе, подадена от Георги Асенов Георгиев чрез адвокат Иванова, Русе, бул. Цар Освободител 19а, срещу Валентин Григоров Иванов чрез адвокат Тодоров, гр. Бяла, пл. Екзарх Йосиф І No 2; Боряна Димитрова Георгиева чрез адвокат Иванова, Русе, бул. Цар Освободител 19а.
 Първо гражданско отделение, 632/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 1204/2010 по описа на Окръжен съд Плевен, подадена от Евгения Хинова Цветкова, гр. Червен бряг, ул. Цар Асен 3, срещу Нивяна Цветкова Николова чрез адвокат Куртева, София, ул. Клокотница 1, ет. 3, ап. 12; Мариянка Цветкова Спахиева чрез адвокат Куртева, София, ул. Клокотница 1, ет. 3, ап. 12.
 Първо гражданско отделение, 660/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 2413/2009 по описа на Окръжен съд Варна, подадена от „Варна Автотранспорт“ – ООД, чрез адвокат Борисов, Варна, бул. Владислав 110, офис 8, срещу Станка Тодорова Иванова чрез адвокат Станев, Варна, ул. Александър Дякович 45, ет. 4, офис 35.
 Първо гражданско отделение, 834/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 1999/2010 по описа на Окръжен съд Варна, подадена от Иван Атанасов Ставрев чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Ангелина Иванова Ставрева чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Славка Атанасова Колева чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Коста Петров Костов чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Тодор Петров Узунов чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Славка Кирилова Тодорова чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Станка Пеева Ставрева чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Ангелина Илиева Ангелова чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Теменуга Илиева Митева чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Никола Димитров Николов чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Желю Георгиев Желев чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Славка Кръстева Борисова чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Красимира Илиева Ставрева чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Милка Илиева Димитрова чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Снежина Василева Ставрева чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Ивана Желязкова Ставрева чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Илия Стефанов Ставрев чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2; Мария Георгиева Стоянова чрез адвокат Николай Александров, Варна, бул. Съборни 9, кантора 2, срещу Иванка Георгиева Илиева чрез адвокат Николай Ташев, Варна, бул. Владислав Варненчик 10; Бистра Пенева Георгиева чрез адвокат Николай Ташев, Варна, бул. Владислав Варненчик 10; Димитър Пенев Димитров чрез адвокат Николай Ташев, Варна, бул. Владислав Варненчик 10; Атанас Стоянов Стоянов, гр. Аксаково, ул. Георги Петлешев 58; Цветелин Стоянов Стоянов, гр. Аксаково, ул. Георги Петлешев 58.
 Трето гражданско отделение, 578/2010, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 2596/2009 по описа на Окръжен съд

type: other


text:
Пловдив, подадена от СОУ „Св. св. Кирил и Методий“, Пловдив, ул. Явор 31, срещу Валентина Ганкова Бойкова чрез адвокат Виолета Иванова-Спасова, Пловдив, ул. Свети Климент 24, ет. 1.
 Трето гражданско отделение, 563/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 754/2009 по описа на Окръжен съд Добрич, подадена от „Екокомерс Консулт“ – ЕООД, София, бул. Евлоги Георгиев 110, срещу Давид Панайотов Давидов, Добрич, ул. Максим Горки 5, вх. Г, ет. 6, ап. 23; Миглена Тодорова Димитрова, Добрич, ул. Максим Горки 5, вх. Г, ет. 6, ап. 23.
 Трето гражданско отделение, 846/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 6134/2010 по описа на Софийски градски съд, подадена от Георги Неделчев Бодуров чрез адвокат Венко Пенчев, София, ул. Славянска 20, ет. 2, ап. 6, срещу Министерството на вътрешните работи, София, ул. Шести септември 29.
 Трето гражданско отделение, 959/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 102/2011 по описа на Окръжен съд Пазарджик, подадена от Силвия Тонева Димитрова чрез адвокат Стоян Петьов Бабачев, Пазарджик, ул. Хан Омуртаг 2, ет. 2, срещу Стоян Спасов Казаков чрез адвокат Елвира Василева Панкова, Пазарджик, ул. Петко Машев 11.
 Трето гражданско отделение, 971/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 78/2009 по описа на Софийски градски съд, подадена от 82 ОУ „Васил Априлов“ чрез адвокат Янко Дичев Янков, София, ул. Цар Асен 11, ет. 2, кантора 11, срещу Дочка Генчева Гинева чрез адвокат Чавдар Георгиев Тончев, София, ул. Женева 3.
 Трето гражданско отделение, 1092/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 705/2010 по описа на Апелативен съд София, подадена от Асен Фиданов Чаушев чрез адвокат Тонка Георгиева, Стара Загора, бул. Княз Ал. Батенберг 32, ап. 18; Върховна касационна прокуратура, София, бул. Витоша 2, срещу Столична следствена служба, София, ул. Монтевидео 21.
 Четвърто гражданско отделение, 607/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 429/2010 по описа на Софийски окръжен съд, подадена от Христо Исаев Христов, Костинброд, Фондови жилища, бл. 138, вх. А, ет. 2, ап. 86, срещу Каролина Стефанова Георгиева чрез адвокат Гео Въжаров, Самоков, ул. Рилски скиор 2; Александър Николов Георгиев чрез адвокат Гео Въжаров, Самоков, ул. Рилски скиор 2; държавата, представлявана от министъра на регионалното развитие и благоустройството, София, ул. Кирил и Методий 17 – 19.
 Четвърто гражданско отделение, 654/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 6667/2010 по описа на Софийски градски съд, подадена от Шахин Ахмед Ахмед чрез адвокат Анна Добрева, София, ул. Света София 8, ет. 2, срещу Община Кърджали и контролираща страна Върховна касационна прокуратура, София, бул. Витоша 2.
 Четвърто гражданско отделение, 738/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 8890/2010 по описа на Софийски градски съд, подадена от 54 СОУ „Св. Иван Рилски“ чрез адвокат Невена Личева, София, ул. Цар Асен 25, срещу Аделина Божилова Ангелова чрез адвокат Иван Сотиров, София, пл. Македония 1, ет. 8, ап. 13.
 Четвърто гражданско отделение, 768/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 38/2011 по описа на Окръжен съд Бургас, подадена от „Пиргос трейд“ – ООД, Бургас, ул. Александровска 77, срещу Кристина Иванова Славова, Бургас, ж.к. Лазур, бл.


text:
77, вх. 7, ет. 2, ап. 6 – съд. адрес.
 Четвърто гражданско отделение, 824/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 3370/2009 по описа на Апелативен съд София, подадена от Йордан Георгиев Стефанов чрез адвокат Стефанова, София, ул. Хан Аспарух 54, ет. 4; Лиляна Илиева Колджиева чрез адвокат Стефанова, София, ул. Хан Аспарух 54, ет. 4; Михаил Георгиев Йорданов чрез адвокат Стефанова, София, ул. Хан Аспарух 54, ет. 4; Христина Маринова Йорданова чрез адвокат Стефанова, София, ул. Хан Аспарух 54, ет. 4; Георги Михайлов Георгиев чрез адвокат Стоян Рътков, София, ул. Хан Аспарух 54, ет. 4; Марина Михайлова Георгиева чрез адвокат Стоян Рътков, София, ул. Хан Аспарух 54, ет. 4; Йордан Георгиев Стефанов чрез адвокат Стефанов, София, ул. Хан Аспарух 54, ет. 4, срещу Константин Борисов Димитров чрез адвокат Владимир Любенов, София, бул. Г. М. Димитров, бл. 60, вх. А, ет. 2, ап. 6; Илия Борисов Димитров чрез адвокат Владимир Любенов, София, бул. Г. М. Димитров, бл. 60, вх. А, ет. 2, ап. 6.
 Четвърто гражданско отделение, 884/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 14/2011 по описа на Апелативен съд Бургас, подадена от Емилия Костова Костова, Бургас, ул. Страхил 6, вх. 1, ет. 4, ап. 10; Николета Костова Костова, Бургас, ул. Страхил 6, вх. 1, ет. 4, ап. 10, срещу „Планер 2005“ – АД, Бургас, ул. Вардар 27, ет. 5.
 Четвърто гражданско отделение, 914/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 785/2010 по описа на Окръжен съд Велико Търново, подадена от Десислава Христова Костадинова чрез адвокат Людмила Илиева, Горна Оряховица, ул. Вичо Грънчаров 11А, ет. 2, офис 4, срещу Пенка Костадинова Иванова чрез адвокат Нина Велкова, Горна Оряховица, ул. Хан Крум 14; Димитър Георгиев Иванов чрез адвокат Нина Велкова, Горна Оряховица, ул. Хан Крум 14.
 НА 17.04.2012 Г. ОТ 9 Ч.
 Първо гражданско отделение, 1417/2010, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 3807/2006 по описа на Софийски градски съд, подадена от Дарина Иванова Машарова чрез адвокат София Андреева, София, Добруджа 15, ет. 2, ап. 4, срещу Деница Владиславова Иванова чрез адвокат Иван Стоянов, София, ул. Съборна 14, ет. 4; Мариена Иванова Иванова чрез адвокат Иван Стоянов, София, ул. Съборна 14, ет. 4; Цветанка Маринова Накова чрез адвокат Иван Стоянов, София, ул. Съборна 14, ет. 4.
 Първо гражданско отделение, 1430/2010, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 169/2008 по описа на Апелативен съд София, подадена от Ивайло Георгиев Попов чрез адвокат Емилия Динекова, София, бул. Скобелев 62, вх. Б, ет. 2, ап. 23, срещу Дона Славова Минчева чрез адвокат Адриана Катранджиева, София, бул. Христо Ботев 1а, ет. 2, ап. 3.
 Първо гражданско отделение, 18/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 2014/2009 по описа на Софийски градски съд, подадена от Стоименка Павлова Брайкова чрез адвокат Юлиан Димитров, София, ул. Цар Асен 2, срещу ОСЗГ – гр. Нови Искър, ул. Искърско дефиле 123, и контролираща страна Столична община, София, ул. Московска 33; Регионално управление по горите, София, ул. Аксаков 14; Държавно лесничейство, София, ул. Аксаков 14.
 Първо гражданско отделение, 881/2011, по касационна жалба срещу решението


text:
по гр. дело 98/2011 по описа на Окръжен съд Варна, подадена от Гинка Енчева Вълчева чрез адвокат Николай Ташев, Варна, бул. Владислав 10; Веселин Енчев Василев чрез адвокат Николай Ташев, Варна, бул. Владислав 10; Енчо Василев Стоянов чрез адвокат Николай Ташев, Варна, бул. Владислав 10, срещу Пламен Димитров Георгиев чрез адвокат Снежана Лазарова, Варна, ул. Оборище 7, офис 3; Гинка Петрова Димитрова чрез адвокат Снежана Лазарова, Варна, ул. Оборище 7, офис 3; Галя Димитрова Минкова чрез адвокат Снежана Димитрова, Варна, ул. Оборище 7, офис 3; Михаил Георгиев Калоянов чрез адвокат Снежана Лазарова, Варна, ул. Оборище 7, офис 3.
 Второ търговско отделение, 1183/2010, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 3107/2009 по описа на Апелативен съд София, подадена от „Дардън корпорейшън“ чрез адвокат Момчил Иванов Младенов, София, ж.к. Гео Милев, ул. Едисон 47 – 47Б, ет. 5, ап. 33, срещу Ивайло Христов Бичкиджиев, София, ул. Никола Й. Вапцаров 23, ет. 4, ап. 8; Владимир Венелинов Лазаров, София, ж.к. Дървеница, бл. 18, вх. Е, ет. 1, ап. 115; Анатолий Венелинов Лазаров, София, ж.к. Младост 1, бл. 81, вх. И, ет. 5, ап. 14.
 Второ търговско отделение, 49/2011, по ка-сационна жалба срещу решението по гр. дело 112/2010 по описа на Апелативен съд Бургас, подадена от „Аврора плюс“ – ЕООД (заличено), Бургас, ул. Тутракан 3, срещу Анжелика Николаевна Ковалева чрез адвокат Красимир Коев, Бургас, бул. Ст. Стамболов 26, вх. Б, ет. 3.
 Второ търговско отделение, 61/2011, по ка-сационна жалба срещу решението по гр. дело 2916/2009 по описа на Апелативен съд София, подадена от Славчо Златанов Димитров чрез адвокат Крум Георгиев Ангелов, Благоевград, ул. Стефан Стамболов 1, ет. 1, срещу ТПК на инвалиди „Рила“, Благоевград, ул. Скаптопара 22; „Стилстрой“ – ООД, Благоевград, ул. Скаптопара 43.
 Второ търговско отделение, 121/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 459/2010 по описа на Окръжен съд Кюстендил, подадена от „ВиК“ – ООД, Кюстендил, ул. Цар Освободител 15, срещу Община Сепарева баня, ул. Германея 1.
 Второ търговско отделение, 241/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 1033/2010 по описа на Апелативен съд Пловдив, подадена от „Пи Ей Ти груп“ – ЕООД, чрез адвокат Милчо Евтимов Тодоров, Стара Загора, ул. Ген. Столетов 111, ет. 1, срещу „Глобус“ – ЕООД, чрез адвокат Евгени Манолов Милушев, Стара Загора, ул. Поп Минчо Кънчев 93, ет. 1, офис 2.
 Второ търговско отделение, 678/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 708/2010 по описа на Окръжен съд Шумен, подадена от Красимир Русев Симеонов, Шумен, срещу Банка „ДСК“ – ЕАД, чрез юрисконсулт Жулиета Радева Желязкова, Шумен, ул. Цар Освободител 102.
 Второ търговско отделение, 733/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 33/2011 по описа на Окръжен съд Плевен, подадена от Христо Йотов Йотов, Плевен, ул. Десети декември 124, срещу „Викториа“ – ЕООД, Плевен, ул. Иван Вазов 52, вх. А, ет. 4, ап. 15.
 НА 18.04.2012 Г. ОТ 9 Ч.
 Четвърто гражданско отделение, 177/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 422/2010 по описа на Окръжен съд Стара Загора, подадена от Таня Петрова Петрова чрез адвокат Красимир Тенев Николов, Стара Загора, ул.


text:
Пазарска 13, срещу Митко Русенов Матанов, Казанлък, бул. Двадесет и трети пехотен шипченски полк 17, ап. 11.
 Четвърто гражданско отделение, 338/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 1434/2008 по описа на Софийски градски съд, подадена от Поля Стефанова Попова, София, ул. Хан Крум 10, ет. 4, ап. 9; Майя Михайлова Попова, София, ул. Хан Крум 10, ет. 4, ап. 9, срещу Стефан Емануилов Ненов чрез адвокат Борян Стефанов Кръстев, София, ул. Три уши 1.
 Четвърто гражданско отделение, 370/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 2151/2009 по описа на Апелативен съд София, подадена от държавата, представлявана от министъра на финансите чрез областния управител на област с административен център гр. Монтана, пл. Жеравица 1, срещу Яна Дончева Папазова, София, ул. Бистрица 7, вх. А, ап. 8.
 НА 19.04.2012 Г. ОТ 9 Ч.
 Първо гражданско отделение, 680/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 266/2010 по описа на Окръжен съд Пазарджик, подадена от Димитър Станоев Ценев чрез адвокат Максимова, София, ул. Хаджи Димитър 19А, ет. 1, ап. 2; Иванка Димитрова Ценева чрез адвокат Максимова, София, ул. Хаджи Димитър 19А, ет. 1, ап. 2, срещу Грозденка Иванова Манолева чрез адвокат Орсов, София, ул. Перник 97 – 99, ап. 1; Петър Георгиев Манолев чрез адвокат Орсов, София, ул. Перник 97 – 99, ап. 1.
 Първо гражданско отделение, 1078/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 482/2010 по описа на Софийски окръжен съд, подадена от Полина Маринова Василева чрез адвокат Манолов, София, ул. Васил Априлов 24, партер, ап. 3; Гена Христова Каменова чрез адвокат Манолов, София, ул. Васил Априлов 24, партер, ап. 3; Марин Христов Дицов чрез адвокат Манолов, София, ул. Васил Априлов 24, партер, ап. 3, срещу Даринка Димитрова Чобанова, с. Бойковец, област София; Валентина Маринова Андреева, Етрополе, ул. Стефан Караджа 1; Рада Панчова Дицова, Етрополе, ул. Стефан Караджа 1; Димка Ценова Караиванова, Стара Загора, ул. Братя Жекови 75, ет. 4, ап. 9; Павлин Цветанов Павлов чрез адвокат Калугерова, Плевен, ул. Бъкстон 5; Анна Цветанова Боева, гр. Червен бряг, ул. Н. Рилски 2, бл. Витоша 1, вх. Б, ет. 3, ап. 3; Верка Ангелова Цветкова, гр. Червен бряг, ул. Златна панега 16; Радослава Христова Жунтовска, гр. Червен бряг, ул. П. Славейков 11.
 Второ гражданско отделение, 821/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 371/2011 по описа на Окръжен съд Пловдив, подадена от Дафиния Трифонова Чорбова чрез адвокат Георги Савов, Пловдив, ул. Стефан Веркович 10, ет. 4, срещу Мария Димитрова Зайкова, с. Брестник, област Пловдив; Апостол Костадинов Зайков, с. Брестник, област Пловдив.
 Второ гражданско отделение, 1052/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 74/2011 по описа на Апелативен съд Бургас, подадена от „Главболгарстрой“ – АД, чрез адвокат Илиян Шопов, София, бул. Черни връх 46, ет. 1, ап. 5; „Водоканалпроект – Металпроект Инженеринг“ – АД, чрез адвокат Илиян Шопов, София, бул. Черни връх 46, ет. 1, ап. 5, срещу Община Приморско, ул. Странджа 16.
 Второ гражданско отделение, 1082/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 2100/2010 по описа на Окръжен съд Бургас, подадена от Община Айтос, ул. Цар


text:
Освободител 3; Радка Георгиева Коруджиева, Бургас, ул. Македония 14; Иванка Георгиева Димова, Айтос, ул. Александър Стамболийски 16; Янка Христова Бояджиева, Айтос, ул. Александър Стамболийски 16.
 Второ гражданско отделение, 1087/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 196/2011 по описа на Окръжен съд Стара Загора, подадена от Денко Иванов Денков, Казанлък, ул. Стефан Караджа 37, срещу „Маре“ – ООД, чрез адвокат Тонка Георгиева, Казанлък, ул. Йордан Стателов 1, ет. 2.
 Второ гражданско отделение, 1132/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 328/2011 по описа на Окръжен съд Перник, подадена от Любен Боянов Ненков чрез адвокат Георги Фотев, София, ул. Христо Белчев 2, ет. 6, офис 29; Стефка Ефтимова Стоилова чрез адвокат Георги Фотев, София, ул. Христо Белчев 2, ет. 6, офис 29, срещу Димитър Георгиев Евтимов чрез адвокат Георги Спасов Манчев, Радомир, ул. Батенберг 13.
 Второ гражданско отделение, 22/2012, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 368/2011 по описа на Окръжен съд Видин, подадена от Огнян Цветанов Маринов, Видин, ул. Константин Кисимов 24, срещу Ягодина Цветанова Матеева чрез адвокат Лидия Филипова, Видин, ул. Княз Александър Батенберг 1, ет. 1, офис 8.
 Четвърто гражданско отделение, 579/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 69/2010 по описа на Апелативен съд Пловдив, подадена от Земеделска кооперация „Дъбене 96“ – с. Дъбене, чрез адвокат Алдин Ясенов Шенков, Пловдив, ул. 4 януари 23, ет. 2, срещу Министерството на земеделието и храните, София, бул. Христо Ботев 55; СД „АТ – Карлово Конакчиев, Капашиков, Чанов, Чочева и сие“- Карлово, чрез адвокат Силвия Цветкова, София, ул. Денкоглу 15Б, ет. 1.
 Четвърто гражданско отделение, 722/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 1714/2010 по описа на Окръжен съд Бургас, подадена от Държавен фонд „Земеделие“, София, бул. Цар Борис ІІІ No 136, срещу Мара Иванова Янакиева, Бургас, ж.к. Братя Миладинови, бл. 46, вх. 8, ап. 133.
 Четвърто гражданско отделение, 724/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 11650/2010 по описа на Софийски градски съд, подадена от „България НЕТ“ – АД, София, бул. Княз Ал. Дондуков 59, срещу Ирина Симеонова Габровска чрез адвокат Владислав Александров Янев, София, ул. Тодорини кукли 103, вх. А, ет. 5; „Европа 2007“ – ООД, София, ул. Стара планина 37, ет. 1, ап. 1.
 НА 23.04.2012 Г. ОТ 9 Ч.
 Първо гражданско отделение, 1344/2010, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 1831/2009 по описа на Окръжен съд Варна, подадена от Радка Михайлова Върбанова чрез адвокат Кирил Костов, Варна, ул. Страхил войвода 22, ап. 21; Дафинка Михайлова Марини чрез адвокат Кирил Костов, Варна, ул. Страхил войвода 22, ап. 21, срещу „Ева Медикъл – СТМ“ – ЕООД, Елена Викторова Валеева, Варна, ж.к. Чайка, бл. 51, партер.
 Първо гражданско отделение, 219/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 1221/2010 по описа на Окръжен съд Варна, подадена от Тодорка Диянова Дишева чрез адвокат Снежана Лазарова, Варна, ул. Оборище 7; Стоян Иванов Тодоров чрез адвокат Снежана Лазарова, Варна, ул. Оборище 7; Никола Иванов Стоянов чрез адвокат Снежана Лазарова, Варна, ул. Оборище 7; Димитър Георгиев Георгиев чрез адвокат Снежана Лазарова, Варна, ул. Оборище 7; Диян Димитров


text:
Георгиев чрез адвокат Снежана Лазарова, Варна, ул. Оборище 7; Донка Димитрова Найденова чрез адвокат Снежана Лазарова, Варна, ул. Оборище 7, срещу Пембе Мехмедова Расимова чрез адвокат Николай Николов, Варна, бул. Владислав Варненчик 138; Илко Исаев Руменов чрез адвокат Николай Николов, Варна, бул. Владислав Варненчик 138.
 Първо гражданско отделение, 296/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 1612/2009 по описа на Софийски градски съд, подадена от Димитър Иванов Стоянович чрез адвокат Людмила Тришкан, София, ул. Ангел Кънчев 29, вх. Б; Димитър Иванов Бакалов чрез адвокат Людмила Тришкан, София, ул. Ангел Кънчев 29, вх. Б; Мария Иванова Бакалова чрез адвокат Людмила Тришкан, София, ул. Ангел Кънчев 29, вх. Б, срещу Любен Трайков Тодоров чрез адвокат Даниела Минчева, София, ул. Димитър Атанасов 15, ап. 9.
 Трето гражданско отделение, 578/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 955/2010 по описа на Окръжен съд Русе, подадена от Владимир Дилянов Пенчев чрез адвокат Светозар Стоянов Арнаудов, София, ул. Цар Борис ІІІ No 19, ет. 1, ап. 7, вх. В, срещу Ирена Панайотова Пенчева чрез адвокат Мария Ганева, Русе, ул. Александровска 71.
 Трето гражданско отделение, 1000/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 559/2010 по описа на Окръжен съд Сливен, подадена от сдружение с нестопанска цел „Общински футболен клуб Сливен – 2000“ чрез адвокат Станислав Маргаритов Рафаилов, Сливен, ул. Георги Сава Раковски 19, ет. 3, срещу Илия Райчев Илиев чрез адвокат Петър Петков Величков, София, ул. Граф Игнатиев 44, вх. А, ап. 3.
 Четвърто гражданско отделение, 195/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 1215/2010 по описа на Софийски градски съд, подадена от „Арома“ – АД, София, кв. Илиянци, ул. Кирил Благоев 10, срещу Цветелин Николов Пенчев, София, ж.к. Васил Левски, ул. Дунавски лебед 9а.
 Първо търговско отделение, 138/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 324/2010 по описа на Апелативен съд Варна, подадена от „Златни пясъци – Травел“ – АД, с изпълнителни директори Галя Йорданова и Иванка Илиева, Варна, ул. Каварна 10, срещу „Винитекс“ – ЕООД, чрез адвокат Светлана Василева Левкова, Варна, ул. Панагюрище 6, ет. 2, ап. 6.
 Първо търговско отделение, 148/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 155/2010 по описа на Апелативен съд Велико Търново, подадена от „Райфайзенбанк (България)“ – ЕАД, София, ул. Гогол 18 – 20, срещу Керана Димитрова Георгиева, Варна, ул. Железни врата 18, ет. 2; Милена Драгомирова Проданова, Варна, ул. Железни врата 18, ет. 2; Евгени Пенев Върбанов, Русе, ул. Муткурова 105-А.
 Първо търговско отделение, 171/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 356/2010 по описа на Апелативен съд София, подадена от Пауна Георгиева Пикулова, София, ж.к. Христо Смирненски, бл. 28, ет. 13, ап. 63, срещу „ДЗИ – Общо застраховане“ – ЕАД, София, ул. Георги Бенковски 3.
 НА 23.04.2012 Г. ОТ 10.30 Ч.
 Първо търговско отделение, 4/2011, по ка-сационна жалба срещу решението по гр. дело 189/2010 по описа на Апелативен съд Бургас, подадена от „Аврора плюс“ – ЕООД, с управител Лариса Костадинова, Бургас, Тутракан 3, срещу Святослав Володимирович Шевченко чрез адвокат Красимир Коев, Бургас, ул. Стефан Стамболов 26, вх. 2, ет. 3.
 Първо


text:
търговско отделение, 35/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 268/2010 по описа на Апелативен съд Варна, подадена от „Дивас Ризърт“ – ЕООД, с управител Ангел Василев Стефанов, Пловдив, ул. Йоаким Груев 30, срещу Лиана Симеонова Саралиева-Монева чрез адвокат Марияна Котари, Варна, ул. Алеко Константинов 18; Юлия Петкова Чешмеджиева чрез адвокат Марияна Котари, Варна, ул. Алеко Константинов 18; Йорданка Христова Бръчкова-Саралиева чрез адвокат Марияна Котари, Варна, ул. Алеко Константинов 18; Кристиян Симеонов Саралиев чрез адвокат Марияна Котари, Варна, ул. Алеко Константинов 18.
 Първо търговско отделение, 49/2011, по ка-сационна жалба срещу решението по гр. дело 2373/2010 по описа на Софийски градски съд, подадена от Олга Любенова Ганева, София, ул. Славянска 22, вх. 1, ап. 16, срещу „Топлофикация София“ – АД, София, ул. Ястребец 23, и трета страна „Техем сървиз“ – ЕООД, чрез адвокат Евгени Христов, София, ул. Проф. Г. Павлов 3.
 Първо търговско отделение, 163/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 274/2010 по описа на Апелативен съд София, подадена от „Синаница МС“ – ООД, чрез адвокат Бойко Братанов, Кюстендил, адвокатски колектив, срещу „Синаница ВВ“ – АД, гр. Сандански, ул. Околовръстно шосе 1.
 Първо търговско отделение, 340/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 467/2010 по описа на Апелативен съд София, подадена от Боян Ботев Давидов, София, кв. Горубляне, ул. Боте Бърборков 30, срещу ЗАД „Булстрад Виена иншурънс груп“, София, ул. Позитано 5.
 Първо търговско отделение, 513/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 333/2010 по описа на Апелативен съд София, подадена от „Берг Балкан“ – ЕООД, с управител Владимир Илиев Цветков чрез адвокат Стоянка Витанова, София, ул. Алабин 42, ет. 3, срещу „Берг Холдинг“ – ООД, чрез адвокат Матей Матев, София, бул. Витоша 4, ет. 4, кантора 413.
 Първо търговско отделение, 983/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 484/2011 по описа на Апелативен съд Пловдив, подадена от „Аморим Корк България“ – ЕООД, с управител Антонио Ларлуш Баптища Валенте чрез адвокат Стоян Атанасов, София, ул. Сердика 23, срещу Национална агенция за приходите, София, бул. Дондуков 52; „УниКредит Булбанк“ – АД, чрез адвокат Мария Спасова-Игнатова, Пловдив, бул. Цар Борис Трети Обединител 37; „Рикомерс 2000“ – ЕООД, в несъстоятелност със синдик Георги Николов Гонев, с. Марково.
 НА 24.04.2012 Г. ОТ 9 Ч.
 Второ търговско отделение, 193/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 82/2010 по описа на Апелативен съд Велико Търново, подадена от „Плевен такси“ – ООД, Плевен, ул. Св. св. Кирил и Методий 18, офис 7; „Агротекс НД“ – ООД, Плевен, ул. Св. св. Кирил и Методий 18, офис 7, срещу Община Плевен, ул. Възраждане 2.
 Второ търговско отделение, 333/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 945/2010 по описа на Апелативен съд Пловдив, подадена от „Тракия – РМ“ – ЕООД, чрез адвокат Асен Делчев Георгиев, Пловдив, ул. Петко Каравелов 24, срещу „Международен панаир Пловдив“ – АД, Пловдив, бул. Цар Борис Трети Обединител 37.
 НА 25.04.2012 Г. ОТ 9 Ч.
 Трето гражданско отделение, 982/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 14263/2010 по описа на Софийски градски съд, подадена от „БП“ – ЕАД


text:
– Регионално управление, Западен регион, София, ул. Владайска 33, срещу Иван Апостолов Семерджиев чрез адвокат Иво Милчев, София, ул. Калоян 8, ет. 3, офис 10.
 Трето гражданско отделение, 994/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 73/2011 по описа на Окръжен съд Монтана, подадена от „Престиж Аква“ – ООД, чрез адвокат Стоян Маджаров, София, ул. Денкоглу 11, ет. 1, ап. 8, срещу Галя Николова Димитрова чрез адвокат Дафинка Станева, Монтана, ул. Антим І No 1, офис 11.
 Трето гражданско отделение, 1151/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 616/2011 по описа на Окръжен съд Бургас, подадена от Ваня Томова Вълчева чрез адвокат Нели Халачева, Бургас, ул. Тр. Китанчев 47, срещу Държавна опера – Бургас, ул. Св. Климент Охридски 2.
 Второ търговско отделение, 226/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 1239/2010 по описа на Окръжен съд Бургас, подадена от Красимир Атанасов Калоянов, Айтос, ул. Отец Паисий 23; Валентин Атанасов Калоянов, Айтос, ул. Отец Паисий 23, срещу Земеделска кооперация за производство и услуги „Наша земя“, с. Черноград.
 Второ търговско отделение, 276/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 342/2010 по описа на Окръжен съд Хасково, подадена от „Волта“ – ООД, Димитровград, бул. Раковски, хотелски комплекс „Славяни“, срещу Слави Михов Нойчев чрез адвокат Петя Славова Нойчева, София, ул. Дойран 15, вх. Б, ет. 4, офис 9.
 Второ търговско отделение, 322/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 219/2010 по описа на Софийски градски съд, подадена от „Демо – България“ – АД (в несъстоятелност), със синдик Ана Миленкова, София, ул. Алабин 34, ет. 4, ап. 8, срещу „Стартекс ТМ“ – ООД, София, ул. Криволак 17.
 Второ търговско отделение, 398/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 195/2010 на Апелативен съд Бургас, подадена от Марат Низимович Габбасов чрез адвокат Живко Петков Калев, Варна, бул. Владислав Варненчик 110, ет. 3, офис 8, срещу „Марс – строй“ – ООД, чрез адвокат Марио Златарев, Бургас, ул. Александровска 91.
 Второ търговско отделение, 444/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 3127/2010 по описа на Окръжен съд Пловдив, подадена от „Спорт интернешънъл“ – ООД, София, ул. Русалийски проход 16 – 18, срещу Николай Тодоров Динов, Пловдив, бул. Шести септември 132, ет. 1, ап. 1; „Д и Д Трейд“ – ЕООД, Пловдив, бул. Шести септември 132, ет. 1, ап. 1.
 Второ търговско отделение, 619/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 615/2010 по описа на Апелативен съд София, подадена от Силвия Анева Иванова, гр. Завет, ул. Люлин 28; Силвия Анева Иванова, действаща лично и като законен представител на Веселин Радославов Веселинов, гр. Завет, ул. Люлин 28; Веселин Митков Петров, гр. Завет, ул. Люлин 28; Гюлтен Хасан Петрова, гр. Завет, ул. Люлин 28, срещу Застрахователна компания „Лев инс“ – АД, София, бул. Черни връх 51Д.
 Второ търговско отделение, 1117/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 569/2011 по описа на Апелативен съд София, подадена от Национална агенция за приходите, София, бул. Княз Дондуков 52, срещу „Александрия“ ООД (в несъстоятелност) чрез адвокат Владимир Чернев, Враца, ул. Лукашов 10, офис 502.
 НА 26.04.2012 Г.


text:
ОТ 9 Ч.
 Първо гражданско отделение, 820/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 158/2011 по описа на Окръжен съд Велико Търново, подадена от Йордан Димитров Йорданов чрез адвокат Силвия Бобуранова, Велико Търново, ул. Бачо Киро 1; Дончо Димитров Йорданов чрез адвокат Цецка Велкова-Въкова, София, ул. Славянска 33, ап. 14, срещу Иван Йорданов Димитров, Велико Търново, ул. Ком 6, ет. 2.
 Второ гражданско отделение, 1160/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 1919/2010 по описа на Софийски градски съд, подадена от Офелия Стефанова Василева чрез адвокат Николай Станков, София, бул. Витоша 1А, Търговски дом, кантора 148; Стефан Веселов Василев чрез адвокат Николай Станков, София, бул. Витоша 1А, Търговски дом, кантора 148, срещу Валентин Веселович Василев, София, ж.к. Люлин, бл. 434, вх. А, ет. 15, ап. 100; Марио Веселович Василев, София, ж.к. Люлин, бл. 434, вх. А, ет. 15, ап. 100; Александра Николаевна Василева, София, ж.к. Люлин, бл. 434, вх. А, ет. 15, ап. 100.
 Второ гражданско отделение, 1205/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 479/2011 по описа на Окръжен съд Кюстендил, подадена от Христо Боянов Бумбаров, Кюстендил, ул. Асен Златаров 27А; Нели Христова Ангелова, Кюстендил, ул. Ефрем Каранов 8; Боян Христов Боянов, София, ж.к. Младост, бл. 11, ет. 14, ап. 84, срещу Кирил Стоилов Петров, София, ж.к. Дружба 2, бл. 502, вх. В, ет. 5, ап. 15; Ангелина Боянова Петрова, София, ж.к. Дружба 2, бл. 502, вх. В, ет. 5, ап. 15.
 Второ гражданско отделение, 23/2012, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 540/2011 по описа на Окръжен съд Перник, подадена от Рангел Симеонов Гюров чрез адвокат Мая Методиева Цветковска, София, ул. Владайска 23, ет. 4, ап. 10, срещу Общинска служба „Земеделие“, Перник, ул. Св. св. Кирил и Методий 11; Югозападно държавно предприятие ДП – Държавно ловно стопанство „Витошко – Студена“, с. Кладница, област Перник; Община Перник, пл. Свети Иван Рилски 1; Регионално управление на горите – Кюстендил, бул. България 33.
 Трето гражданско отделение, 832/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 25/2010 по описа на Окръжен съд Разград, подадена от Сребрина Божидарова Спасова чрез адвокат Магдалена Каролова Плугчиева, София, бул. Витоша 4, ет. 4, кантора 415, срещу Цецко Иванов Маринов чрез адвокат Красимира Иванова, Разград, ул. Марица 1, офис 15, адвокатска кантора Марин Кинов.
 Трето гражданско отделение, 1022/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 264/2011 по описа на Окръжен съд Пазарджик, подадена от „Сити Експрес“ – ООД, София, ул. Боян Дамянов 7, ет. 1, офис 2, срещу Крум Петров Пенев, Пазарджик, ул. Осъм 6.
 Трето гражданско отделение, 1121/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 849/2010 по описа на Апелативен съд София, подадена от Прокуратура на РБ, София, бул. Витоша 2; Йовка Стоянова Арсова чрез адвокат Пеньо Грозев, София, бул. Ген. Тотлебен 77, ет. 1.
 Първо търговско отделение, 336/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 447/2010 по описа на Апелативен съд Велико Търново, подадена от Катина Велева Добруджалиева чрез адвокат Биляна Дякова, Варна, ул. Васил Априлов 8, партер, срещу Николай Тодоров Николов, Горна Оряховица, ул. Сан Стефано 4,


text:
ет. 4, ап. 7.
 Първо търговско отделение, 427/2011, по касационна жалба срещу решението по гр. дело 1027/2010 по описа на Окръжен съд Велико Търново, подадена от ЕТ Стойко Иванов Стойков с фирма „Съни строй – Стойко Стойков“ чрез адвокат Йордан Йорданов, Велико Търново, ул. България 1, срещу „Алумил България“ – ООД, чрез адвокат Стоян Стоянов, София, ул. Искър 8, ет. 5.
 Върховният административен съд на основание чл. 181, ал. 1 и 2 АПК съобщава, че с протоколно определение от 26.01.2012 г. по адм.д. No 9510/2011 по описа на ВАС е спряно производството по делото, образувано по жалба, подадена от „Провадсол“ – ЕАД, срещу Заповед No РД-01-427 от 30.05.2011 г. на министъра на труда и социалната политика за разпростиране прилагането на отраслов (браншов) колективен трудов договор в отрасъл „Проучване, добив и преработка на минерални суровини“, сключен между Федерацията на независимите синдикати на миньорите – КНСБ, СМФ „Подкрепа“ и Българската минно-геоложка камара.
 Върховният административен съд, пето отделение, на основание чл. 188 във връзка с чл. 181, ал. 1 АПК съобщава, че е постъпило оспорване от „Еднократна употреба“ – ООД, „Ар Тим Трейд“ – ООД, „Армандо М“ – ООД, „Екопол“ – ЕООД, „Екстра – Пласт“ – ЕООД, СД „Илко – 25 Илиева С-ие“, „Крисани“ – ЕООД, „Лайтс Експорт“ – ООД, „Орион – 94“ – ООД, „Милениум Груп БГ“ – ООД, „Пласт – 60“ – ЕООД, „Сев Пак“ – ЕООД, „Суперпластик – 2000“ – ЕООД, ЕТ „Веси – 94 – Тодор Тодоров“, „Мегапорт“ – ООД, „Лео 2007“ – ЕООД, и ЕТ „Новекс – Георги Петков“ на чл. 1, ал. 5, т. 3, чл. 1а, 1б, чл. 2, ал. 10, чл. 11, 2а, 10а, 19а, 22 и § 1, т. 4 от допълнителните разпоредби и приложение No 3а от Наредбата за определяне на реда и размера за заплащане на продуктова такса за продукти, след употребата на които се образуват масово разпространени отпадъци, приета с ПМС No 120 от 2008 г. (обн., ДВ, бр. 53 от 2008 г.; посл. изм. и доп., бр. 29 от 2011 г.), по което е образувано адм. дело No 2552/2012 по описа на Върховния административен съд.
 Софийският градски съд, гражданско отделение, ІІ-В въззивен състав, призовава Анна Кръстева Лаков с известен на съда адрес: София, ул. Оборище 1, вх. Б, ет. 3, ап. 6, сега с неизвестен адрес, да се яви в съда на 01.06.2012 г. в 9,30 ч. като въззиваема страна по гр. дело No 6869/2009 по описа на СГС, гражданско отделение, ІІ-В въззивен състав, образувано по жалба от Йорданка Петкова Йовчева срещу решение по гр. д. No 3354/2001 по описа на СРС, 26 състав, образувано по искова молба от Йорданка Петкова Йовчева против Теодора Димитрова Димова за искове с правно основание чл. 61, ал. 2 ЗЗД във връзка с чл. 41 ЗС и чл. 86, ал. 1 ЗЗД и чл. 45, ал. 1 ЗЗД. Въззиваемата страна да посочи съдебен адрес, в противен случай делото ще се гледа при условията на чл. 50, ал. 2 ГПК (отм.).
 Асеновградският районен съд, ІV гр. състав, призовава Дениз Хюсеин Япар, с неизвестен адрес, като


text:
ответник по гр.д. No 159/2012 на ІV гр. състав с предмет – иск по СК, за явяването му на 15.03.2012 г. в съда в Асеновград, гражданско деловодство, стая 10, за получаване на препис от искова молба, ведно с приложенията към нея.
 Момчилградският районен съд призовава Саим Аксой, с неизвестен адрес в Република Турция, да се яви в съда на 08.05.2012 г. в 10 ч. като ответник по гр. д. No 50/2012, заведено от Сема Мустафа Ях от Момчилград, община Момчилград, област Кърджали, по чл. 132, ал. 1, т. 2 СК. Ответникът да посочи съдебен адрес, в противен случай делото ще се гледа при условията на чл. 50, ал. 2 ГПК (отм.).
 Русенският районен съд, 4 гр. състав, призовава Олександър Володимирович Паученко, гражданин на Украйна, сега с неизвестен адрес, да се яви в 2-седмичен срок от обнародването в „Държавен вестник“ в деловодството на съда за получаване на препис от искова молба и доказателствата за отговор по чл. 131 ГПК по гр. д. No 11717/2011 по описа на РРС на основание чл. 48, ал. 1 ГПК, заведено от Велислава Игоревна Шпилько, по чл. 127а, ал. 2 СК. Ответникът да посочи съдебен адрес, в противен случай ще му бъде назначен особен представител.


text:
Valtcheva - Лекции по Съдебни експертизи : 1
 Лекции по Съдебни експертизи : 1
 Посещения: 22694
 1. Понятие, същност, предмет, метод и система на науката съдебни експертизи
 1. Общи основи: Предмет на курса е разглеждането на нормативната уредба относно регулирането на обществените отношения, свързани с назначаването, подготовката, извършването на съдебните експертизи и с приемането, проверката и оценката на експертното заключение.
 1.1. Нормативна уредба. Общите положения на съдебните експертизи са уредени в: 1) НПК (най-подробно, с най-много методически правила за назначаването, подготовката и извършването на съдебната експертиза, независимо от нейната конкретна задача); 2) ГПК (оскъдна уредба); 3) ЗАП.
 Има и многобройна и разнородна подзаконова нормативна уредба. Общи правила съдържа ПМС 11/74 г., въз основа на което са издадени няколко наредби за организацията на отделни видове съдебни експертизи (сега тече изменение).
 1.2. Има критики за самостоятелната същност на науката съдебни експертизи - тази материя не е пряко свързана с процеса на правораздаване, но съвременната практика налага усвояването на специални знания, за да се обогати процеса на проверяване на доказателствената материя. Съдебната експертиза трябва да има самостоятелна нормативна база, защото: 1) по този начин се регламентира цялостно приложението на техническия процес в правораздаването; 2) постига се по-изчерпателно уреждане на материята на съдебните експертизи в сравнение с другите процесуални средства за събиране на доказателства; 3) необходимо е използването на специални знания не само в наказателния процес/правораздаването, но и в целия граждански оборот.
 1.3. Принципи. При науката съдебни експертизи съществуват няколко принципа, които са свързани със справедливото решаване на процесуално и извънпроцесуално решаване на спорове:
 1) научност на експертното изследване - съдебната експертиза трябва да решава поставените й задачи в съответствие с научното равнище на използваните знания от различни частни науки и разработените за целта методи и средства (Цеков);
 2) независимост на експерта - в три аспекта: 1) процесуална независимост от страните по делото и отношението им към евентуалните изводи на експерта; 2) професионална независимост от данните в материалите по делото; 3) независимост от депозираното от друг експерт заключение (Цеков);
 3) обективност на изводите в експертното заключение - когато е възможно, се използват два или повече самостоятелни метода, а изводите се формират след изчерпателно установяване и характеристика на признаците на обекта (Цеков - виж стр. 13).
 Според проф. Цеков съществува и изискване за законност - цялата дейност по експертизата трябва да почива на закона и да не му противоречи.
 2. Предмет: обществените отношения, свързани с организацията на съдебните експертизи, назначаването, подготовката и извършването на съдебната експертиза, подготовката и използването на изводите. История на предмета (подходи):
 1) Прагматично виждане. Определя предмета на съдебните експертизи като изхожда от практическата насоченост на резултатите на експертното заключение. Според него съдебните експертизи изучават няколко групи закономерности: 1) основанията за назначаване на съдебните експертизи; 2) отношенията между участниците в съдебните експертизи; 3) закономерности, свързани с непосредственото експертно изследване.
 2) Доказателствено виждане. Изхожда от същността на съдебните експертизи като способ за събиране и проверка на доказателствата. Според него предмет са закономерностите, свързани с процеса на изследване на доказателствата в процеса на правораздаване и доказателственото значение на експертното заключение.
 3) Информационно-познавателно виждане. Изхожда


text:
от общата теория за познанието. Разглежда съдебните експертизи като процес на откриване и движение на доказателствена и друга информация, релевантна към определено експертно изследване в рамките на конкретно съдебно производство. Може би това виждане включва в себе си другите две и в момента е господстващо.
 3.1. Методите трябва да се разглеждат в два аспекта: 1) общонаучни; 2) методи на непосредствено извършване на съдебната експертиза.
 1) Общонаучни. Тук се включват методите на социологичните, на сравнителноправните изследвания, на анализ, синтез, индукция, дедукция и сравнение.
 2) Методи на непосредствено извършване на съдебната експертиза. Трябва да се разглеждат диференцирано. Голяма част от тях са специфични само за отделен вид съдебна експертиза, но с оглед системата на класификация те се разделят на количествени и качествени (така се обобщават свойствата и признаците на обектите на съдебните експертизи, които подлежат на изследване).
 3.2. Методите:
 2) зависят от състоянието и тенденциите на развитие на специалното знание, развивано от неправните науки;
 4) трябва да са насочени към решаване на задачи, релевантни към конкретен съдебен спор.
 3.3. Правила при използване на методите. Виж Цеков, стр. 14.
 1) Методите трябва да се прилагат независимо един от друг и в комплекс с оглед постигането на по-висока степен на обективност на експертното изследване.
 2) При съдебните експертизи трябва да се използват недеструктивни методи, ако е възможно, а ако не - по изключение и да са по-надеждни от останалите (свързано е с процесуално закрепената възможност за допълнително и повторно експертно изследване).
 4. Система на съдебните експертизи (към въпрос N5). Това е нова наука, но вече има система с две основни части:
 1) Обща: основания за назначаване; самото назначаване; подготовка и извършване на съдебните експертизи; процесуален статут, права и задължения на лицата, участващи в съдебните експертизи.
 2) Особена: извършване на отделни видове съдебни експертизи.
 3) Напоследък в англосаксонското право се създава ново виждане - дял за методологическа организация на експертната дейност (регламентация, процедурно оформяне на извънсъдебната дейност на експерта). Наченките му са закрепени в Наредба за съдебносчетоводните и финансовоикономическите експертизи, в която са определени отношенията. Тази организация има преимущества (улеснява и регламентира поведението на експерта извън съдебната зала) и недостатъци (1. в някои случаи може да се появи противоречие с нормативна уредба от по-висок ред и да се измести органът, който осъществява ръководство и контрол на съдебното производство, от несъдебни органи; 2. може да се създаде зависимост на експерта от административни или други органи извън процеса).
 5. Връзка на съдебните експертизи с други науки:
 1) С наказателнопроцесуалното и гражданскопроцесуалното право: изразява се във взаимодействието между процесуално регламентираната дейност по назначаване и познавателната дейност по извършване на съдебните експертизи (от една страна процесуалният закон определя общите правила, на които следва да се подчини организацията на съдебните експертизи; от друга страна съдебните експертизи са източник на методически и тактически правила, които в някои случаи са закрепени процесуално).
 2) С отделните специални науки: състоянието на съдебните експертизи зависи пряко от специалното знание в отделни частни, природо-математически, технически и хуманитарни науки.
 Същност и особености на съдебните експертизи
 1. Същност на съдебните експертизи (въпрос N1). В теорията и практиката съществуват


text:
много спорни мнения за същността на съдебните експертизи. През миналия век се оформят няколко господстващи виждания:
 1) Съдебните експертизи като научен съдия в предварителното производство и като помощник-съдия в съдебното производство. В края на ХIХ и началото на ХХ в. се ражда мнението, че съдът ще е изместен от експерта (това е възможно при документни спорове, където съдебната експертиза няма алтернатива).
 2) Съдебната експертиза се назначава, когато са нужни специални знания, с които съдът не разполага (вариант на първото виждане).
 3) Виждане на акад. Павлов (най-оправдано, реципирано от френската законодателна/наказателна система): Съдебната експертиза е способ за събиране и проверка на доказателствата. Той разкрива редица особености, които отсъстват при другите процесуални способи:
 а) Субект не е само компетентният орган, който осъществява функциите по ръководство и контрол, а и експертът (дава основание да се говори за процесуален и познавателен субект на производството).
 б) Друга особеност е свързана с това, че съдебната експертиза, макар и да се подчинява на определени правила за организация, не се извършва по предварително определена технология, а зависи от конкретната задача и състоянието на обекта на изследване. При съдебната експертиза се съчетава комплекс от знания от различни научни области - има интердисциплинарен характер. Конкретното извършване на съдебната експертиза, макар и да е процесуално регламентирано, има интернационален характер (знанията за отделен вид съдебна експертиза могат да се използват независимо от правната система, защото се решават въпроси от общия граждански оборот).
 2. Значение на съдебните експертизи:
 1) На първо място съдебните експертизи позволяват изясняването на широк кръг обстоятелства чрез използването на специални знания.
 2) Те изясняват въпроси, които не биха могли да бъдат изяснени чрез използване на друг процесуален способ (няма алтернатива).
 3) Съдебната експертиза дава възможност да се открият скритите свойства на предмети, процеси и явления, релевантни за конкретен правен спор.
 4) Тя е средство за разширяване на познавателните способи при установяване на обективната истина в конкретен правен спор.
 3. Правни особености на съдебните експертизи (въпрос N1). Виж Цеков, стр. 18-19.
 4) Резултатите от експертното изследване и изводите в експертното заключение нямат предварително определена доказателствена сила - те подлежат на проверка и оценка в съвкупността от останалите доказателства, събрани в процеса.
 4. Принципи на организацията на съдебните експертизи (наказателнопроцесуалното право) - въпрос N1.
 а) Понятието “специални знания”. Принципът налага да се дефинира понятието “специални знания”: много дискусионно (към кого се отнася качеството специален - към обекта или субекта). Според Цеков се отнася към обекта, но не е съвсем точно, защото знанието е категория, която е относима към субекта. Обектите са носители на свойства, които се проявяват в определени признаци в процеса на отражението на обективната истина/им в обективната действителност, те съществуват независимо извън волята на човека, само чрез конкретен субект те могат да станат достояние на неограничен кръг потребители и да се използват за разрешаване на определен кръг въпроси (такова виждане в чл. 157, ал. 1 ГПК).
 б) Друг спорен въпрос е дали да се назначи съдебна експертиза, ако съдът има специални знания, дали съдът има право и задължение да обективира своето знание и да го направи достояние на страните


text:
и дали, ако не назначи съдебна експертиза, ще накърни права на някоя от страните (особено важи в наказателното производство с оглед принципа за невинност и тежестта на доказване).
 По смисъла на чл. 117 НПК и чл. 157 ГПК специални знания са тези, които нямат правен характер, и тези, които нямат общотехнически и общокултурен характер; специални знания не са ноторно известните знания. Според проф. Цеков не са специални знания и общонаучните.
 в) Спорно е дали опитните положение имат характер на специални знания - според Цеков опитните положения са специални знания, защото опитите зависят от знание на други факти, които стоят извън общокултурните и общотехническите знания.
 г) По смисъла на ГПК и НПК приложението на чуждото законодателство има характер на специално знание.
 2) Принцип на еднородната съдебна експертиза (в НПК). При извършване на съдебната експертиза следва да бъдат използвани един род знания от областта на една частна наука. Само по изключение би следвало да се използва принципът на комплексна съдебна експертиза, когато могат да се използват знания от две или повече частни науки; трябва да се извършва в случай, когато не би съществувала възможност за повторно изследване поради различни обстоятелства (деструктивност на метода на съдебната експертиза, нестабилност на обекта).
 3) Принцип на еднолична съдебна експертиза. С последното изменение на ГПК се забелязва отстъпване от него (променя се към колективна). Колективна съдебна експертиза е целесъобразно да се прилага, когато се прилага и комплексно изследване (но това трябва да бъде изключение).
 4) Принцип на писмено експертно заключение. То трябва да бъде представено задължително в писмена форма на всички участници в съдебния процес (компетентен орган и страните). Принципът е важен, защото: 1) позволява да се осъществява по-добър контрол върху извършената съдебна експертиза; 2) в съответствие е с изискването на двата процесуални закона събирането и проверката на доказателствата като процесуално действие да се фиксира по ред, определен от самия закон. Този принцип не е в противоречие с устния характер на производството, а го допълва.
 5) Принцип на независимост на експерта от компетентния орган и страните. Негов израз е нормата в НПК, която предвижда, че когато компетентният орган не е съгласен с експертното заключение, следва да се мотивира (има познавателен парадокс: съдът оценява, проверява и мотивира знания, каквито няма).
 6) Принцип на суверенност на експерта.
 Според проф. Цеков принципи са и наказателната отговорност за даване на невярно или заинтересовано заключение (чл. 291 НК), незадължителност с изключение на експертизите по чл. 117, ал. 2 НПК и др. (стр. 21-22).
 Относно общите черти и различията на съдебната експертиза в гражданския и в наказателния процес виж Цеков, стр. 23: 1) общи черти (назначаване при необходимост от специални знания, преценка на заключението заедно с другите доказателства по делото, извършване от физическо лице  принципите на експертизата са общи); 2) различия (според проф. Цеков по ГПК експерт се назначава, ако съдът няма специални знания и това е неприемливо становище; по-добра уредба на допълнителната и повторната експертиза в НПК и др.).
 5. Възникване и развитие на съдебната експертиза (въпрос N2).
 5.1. Възникване. Според проф. Цеков същинското развитие започва през ХIХ в. (тогава съдебната


text:
експертиза намира законодателна основа), но има спорове: данни за съществуването на съдебната експертиза като правен институт има в асиро-вавилонската култура (изследване на почерци), в римското право (изследване на документи), в египетското царство (медицински познания).
 5.2. Предпоставки за възникване на съдебната експертиза: 1) икономически (свързана е с развитието на капиталистическите отношения); 2) социални (силното демократизиране на правораздавателния процес); 3) научни (бурното развитие на природо-математическите и техническите науки; едва в първата третина на ХХ в. хуманитарните науки се доближават до тях).
 Следователно, възникването на съдебната експертиза не е еднократен акт, а продължителен исторически процес.
 Възникването и развитието на съдебните експертизи е свързано и с консолидиране на различни групи знания в рамките на един съдебен процес. Съдебният процес е допринесъл за изграждането на определена методология за прилагането на специалните знания. Използването на специално експертно знание в правораздаването се извършва едва след проверка на неговата ефективност в общия граждански оборот.
 5.3. У нас развитието на съдебните експертизи започва сед Освобождението, когато се приемат първите процесуални закони. Детайлна уредба първо има в Закона за углавното съдопроизводство от 1897 г. (основания за назначаване; ред за предоставяне на материали, за изготвяне на сравнителни образци; определя участниците и доказателствата).
 Уредба на експертизата има още в Закона за гражданското съдопроизводство от 1882 г. (Цеков, стр. 33 и 36).
 5.4. Тенденциите на развитие са свързани с: 1) разширено използване на специални знания в съдебното производство; 2) нарастване на степента на достоверност и категоричност на експертното заключение; 3) детайлизация на подзаконовата нормативна уредба.
 Проф. Цеков проследява насоките на развитие в три основни направления (стр. 40-44): 1) нормативно (по-добра уредба на отношенията между органите на прокуратурата, следствието и съда и експерта, на изискванията относно качествата на експерта и др.); 2) развитие на методиката (усъвършенстване на съществуващите методики на отделните експертизи и разработване на нови); 3) подобряване на общата организация на съдебната експертиза.
 6. Видове съдебни експертизи (въпроси N3 и N4).
 1) Според характера на знанията: еднородни и комплексни (у нас преобладава еднородната, както и в континенталната система).
 2) Според броя на експертите: еднолична и колективна (преобладава едноличната).
 3) Според хронологичната последователност: първоначална/основна и повторна. Неясно положение има допълнителната - тя не е същинска повторна, защото се извършва само с оглед изясняването на незначителни пропуски в експертното изследване.
 4) С оглед едновременното протичане на експертните изследвания: самостоятелна и паралелна (паралелната не е правно регламентирана, доктринерно понятие, има идея да се закрепи нормативно).
 5) Арбитражна съдебна експертиза. Извършва се, когато по определени задачи има противоречиви, взаимоизключващи се експертни заключения. Тя не решава въпроса по същество, не изследва конкретния обект, а оценява научната достоверност на използваните от експертизите методики на изследване.
 6) Според предмета на използваните специални знания: криминалистични, съдебнохимични, съдебномедицински, съдебнобиологични, съдебнофизиохимични, съдебнотехнически, съдебнофинансово-счетоводни и др. Най-добре са разработени криминалистичните експертизи. Някои автори слагат знак на равенство между криминалистични и съдебни експертизи (криминалистичните експертизи се извършват в някакъв център - в Институт по криминалистика, в МВР; над 19 вида). За правните особености на отделните видове виж Цеков, стр. 46-55 (не е наложително).
 От гледна точка на характера на решаваните задачи: идентификационни експертизи, експертизи за


text:
определяне на груповата принадлежност, неидентификационни експертизи (Цеков).
 Има няколко спорни вида. Състезателни експертизи (НПК)- има възможност всяка от страните да посочи експерт, както и съдът.
 - Положителни страни: 1) има възможност за по-голямо задълбочаване на изследването; 2) повишава се задълбочеността на оценката на експертното изследване; 3) създава се възможност за предпазване на експертите от външни влияния; 4) създава се възможност за използване на алтернативни методики; 5) засилва се състезателното начало в процеса.
 - Отрицателни страни: 1) оскъпява се процесът; 2) забавя се правораздавателната дейност, защото има процесуална възможност за извършване на повторна експертиза при решаване на същите задачи, необосновано.
 - Има два основни вида: контрадикторна и контролирана.
 1) Главно в ГПК се възприема принципно контрадикторната експертиза (възприема се в ГПК и НПК). Предполага назначаването най-малко на двама експерти с равни права - единият се посочва от следователя или съда, другият - от обвиняемия. Когато не стигнат до общо мнение, те или съдът посочват трети експерт - решението му е окончателно. (Цеков, стр. 37)
 2) Контролираната предполага назначаването на един експерт, но неговата работа и неговите изводи се контролират от друг (в НПК - от посочен от обвиняемия). Положителна страна: така се извършва компетентна проверка и оценка на експертното заключение и се създава възможност за обективно и независимо формиране на вътрешното убеждение на съда. Недостатък е възможността за формализиране на оценката на извършената експертиза и евентуална злоупотреба с процесуални права от страна на обвиняемия.
 6-10. Назначаване на съдебни експертизи в наказателния и гражданския процес.
 1. Нормативна уредба. Назначаването на съдебни експертизи сравнително изчерпателно е уредено в НПК (чл. 117-127) и твърде фрагментарно в ГПК (чл. 157, 162).
 2. Принципи (въпроси N6 и N7). От анализа на нормативната уредба може да се направи извод, че сравнително изчерпателно са уредени принципите и общите основания на назначаването на съдебна експертиза (част от тях са и принципи на съдебната експертиза):
 1) Необходимост от специални знания: Следва да бъдат в 3 основни области според НПК (наука, изкуство, техника). ГПК добавя и занаятите.
 2) За вещи лица да бъдат назначавани лица, които имат съответната професионална правоспособност. Този принцип е закрепен в чл. 120, ал. 1 НПК, чл. 157, ал. 2 ГПК. Анализът показва, че експерти могат да бъдат само физически лица. В този дух беше изменен и ПМС 111/1975 г., като се премахнаха възможностите за извършване на съдебната експертиза от експертни учреждения. Това се налагаше с оглед реализацията на наказателната отговорност на вещите лица по чл. 291 НК за отказ от депозиране на заключение или депозиране на невярно такова.
 3) За вещи лица да бъдат назначаване незаинтересовани от изхода на делото лица. Кореспондира с принципа за независимост.
 4) Недопустимост за съвместяване на две или повече процесуални качества в един процес от едно лице.
 3. Основания (въпроси N6 и N7):
 1) В чл. 117 НПК и чл. 157 ГПК са закрепени най-общите основания за назначаване на съдебната експертиза: необходимост от специални знания в четирите области.
 2) Ако анализираме връзката на чл. 117 с чл. 116, ще констатираме, че към общите основания за назначаване на съдебна експертиза следва да


text:
бъде отнесено изискването за събиране на доказателства по предвидения в процесуалния закон ред. Това е така, защото чл. 116 отнася експертизата към способите за събиране и проверка на доказателствата. Аналогични са и проблемите в гражданското съдопроизводство: предоставя се възможност на страните да сочат доказателства. Оборва се виждането (най-вече в гражданския процес), че експертизата се назначава при нужда от специални знания, ако съдът няма такива. Дори ако съдът има такива знания, пак трябва да се назначи експертиза, иначе би се нарушило състезателното начало, правото на страните да сочат доказателства, състезателното начало, правото на защита на обвиняемия, принципът на обективност.
 3) Към тези две основания трябва да се добави и друго, извлечено от чл. 82/72 НПК (предмет на доказване в наказателното производство): назначаваната експертиза следва да е относима към предмета на доказване по конкретното наказателно дело, респективно към предмета на спора по конкретното гражданско дело. Конкретното основание за назначаване на експертизата ще зависи от характера и особеностите на обстоятелствата, които подлежат на изясняване - по тази причина се назначават различните видове експертизи.
 4. Факултативна и задължителна експертиза (въпрос N6). Анализът на чл. 117, ал. 1 и 2 дава основание да се твърди, че имаме два основни вида експертизи: 1) факултативна; 2) задължителна.
 1) Факултативна. Зависи от конкретните обстоятелства по делото и възможностите за събиране на доказателства с други процесуални способи. Компетентният орган има правото да прецени дали да назначи извършването на експертиза, ила да предпочете друго процесуално следствено действие за изясняване на определено обстоятелство.
 2) Задължителна. Регламентирана е само в наказателното съдопроизводство, тъй като се третират обществени отношения, които са накърнили в по-голяма степен определени общественозначими интереси. Посочени са 5 хипотези на задължителна експертиза:
 - съществува съмнение относно причините за настъпване на смъртта;
 - съмнения относно характера на телесната повреда; въпреки че НК определя кои наранявания имат характера на телесна повреда и степента, в някои случаи са необходими специални знания за установяване на характера на нараняванията и квалификация на степента;
 - третата хипотеза касае възможностите за реализация на наказателната отговорност: задължително се назначава съдебна експертиза, когато има съмнения относно вменяемостта на обвиняемия или заподозрения (вменяемостта е условие, без което не може да се реализира наказателна отговорност и да съществува наказателен процес);
 - четвъртата хипотеза също е свързана с вменяемостта, но на по-ниско ниво: съществуват съмнения относно способността на обвиняемия или заподозрения с оглед на неговото физическо и психическо състояние правилно да възприема фактите от значение за делото и да дава достоверни обяснения за тях (предвидено е с оглед на пълноценната реализация на правото на защита; касае вменяемостта, но в по-ниска степен);
 - петата хипотеза касае свидетеля в наказателното производство - резултат от проявлението на устното начало в наказателния процес, което е свързано с принципа на непосредственост, т. е. органите на предварителното производство и съдът трябва пряко да се убедят, че свидетелят не страда от физически или психически недъг, който би довел до деформиране на обективно съществуващи факти и обстоятелства, а оттам до деформиране на доказателствен материал, събран по делото.
 5. При назначаване на съдебната експертиза следва да се решат редица въпроси от


text:
методически и процесуален характер (въпроси N6 и N7).
 1) На първо място е този за правилното определяне на характера на необходимото специално знание. Характерът на специалното знание ще определи и вида на експертизата, която следва да се назначи, и ще насочи към кръга от лица, които следва да бъдат назначени като експерти. При решаване на въпроса се изхожда от: 1) характера и особеностите на обстоятелствата, подлежащи на изясняване; 2) предмета на спора, респективно вида на извършеното престъпление; 3) непосредствените основания за назначаване на експертизата.
 2) На второ място следва да бъде определен видът на съдебната експертиза не само с оглед на специалното знание, което ще се използва (съдебномедицинско и т. н.), а и с оглед на процесуалните правила, на които ще се подчинява извършването на експертизата: 1) еднолична или колективна; 2) еднородна или комплексна; 3) допълнителна или повторна. Този въпрос следва да се решава като се вземат предвид конкретните задачи на разследването в наказателното производство и като се изхожда от процесуалния интерес и процесуалната теза на страните в гражданското производство. Трябва да се имат предвид и особеностите на обекта на експертизата и на сравнителния материал, който трябва да се набави. Влияние ще окаже и срокът, в който трябва да се извърши експертизата.
 3) На трето място трябва да се има предвид преценката на научните и методически възможности на съответния вид съдебна експертиза, както и да се съобразят и тактическите възможности за използване на други процесуални способи за изясняване на обстоятелствата, които биха били предмет на експертизата.
 4) На следващо място следва да се прецени в каква поредност ще бъде извършена експертизата в системата на другите процесуално-следствени действие, респективно на другите способи за събиране на доказателства в гражданския процес. Не бива експертизата да се назначава преждевременно, когато не са осигурени в достатъчна степен необходимите процесуални условия или при недостатъчен обем на останалите доказателствени материали, които биха се използвали при извършването й. Ако експертизата се назначи в един по-късен етап в процеса на доказване, би се получила опасност от повреждане или унищожаване на съществени признаци на обекта на изследване. Следователно, определянето на мястото ще зависи и от условията за изследване и от възможностите за събиране на други доказателства. Що се отнася до идентификационните експертизи, те са свързани с т. нар. идентификационен период, през който съществуват оптимални условия за изследване на максимален брой признаци и свойства на обекта, а оттам и формулиране на категоричен идентификационен извод.
 5) Определяне на обекта и задачите на съдебната експертиза - възлов въпрос с трайно отражение върху резултатите от експертизата. При определяне на обекта и задачите следва да се спазват следните тактически изисквания: 1) ясно да се разграничи обектът на експертизата от други сходни обекти (документ при съдебно-счетоводна експертиза); 2) да се индивидуализира непосредственият обект на изследване с оглед отграничаването му от другите обекти върху същата материална основа (подпис от печат); 3) да се определят изчерпателно задачите на експертизата (количествена характеристика); 4) да се формулират ясно задачите на експертизата (качествени характеристики на изследването); 5) да се определи правилната хронологична последователност на задачите (първо трябва да се определи материалът


text:
на документа и след това времето на написването му); 6) не бива да се допуска поставянето на задачи, които се отнасят до прилагането и тълкуването на законите в страната (изискват се неспециални знания).
 - Тактически целесъобразно е да се използва съдействието на експерта при определяне на обекта на експертизата, както и при определяне на задачите (дали определена задача е решима със съществуващата в момента научна методика) - води до процесуална икономия, дава възможност за по-пълно и обективно експертно изследване.
 - В наказателното производство стои въпросът дали обвиняемият може да участва при определяне на задачите на изследването - възгледите са противоречиви. Основанията обвиняемият да има тази възможност са: обвиняемият има право на защита, при реализацията на това право той лично или чрез защитника участва в наказателното производство, респективно в процеса на събирането на доказателствата - експертизата е способ за събиране и проверка на доказателствата и след като обвиняемият участва в другите процесуални способи за събиране на доказателства, може да участва и в определянето на задачите на експертизата. В гражданския процес този въпрос не стои - страната, поискала експертизата, определя и задачите (за разлика от наказателния процес тежестта на доказване е обърната: страната, която твърди, трябва да докаже, тук няма презумпция за невиновност, следователно има правото да определи задачите на експертизата).
 - Експертна инициатива. Въпросът е има ли възможност и допустимо ли е експертът да решава нови задачи в процеса на извършване на експертизата, ако те не са били поставени при назначаването. De lege lata е невъзможно, но практиката допуска експертът да констатира определени свойства и признаци и да се произнася за тяхното значение и релевантност към предмета на делото. Не се знае дали тези обстоятелства ще бъдат приобщени към останалите доказателства (допустимост на доказателствата).
 6) Избор на експерт. Последните изменения в процесуалните закони внесоха възможност в гражданското производство изборът на експерт да не е само право на съда, но и на страните (наченки на контрадикторна/състезателна експертиза). В наказателния процес такава възможнот не съществува - експертът се избира от компетентния орган. Изключение се допуска с Наредбата за финансово-счетоводни експертизи: ръководителят на бюрото по съдебносчетоводни експертизи е овластен да определи експерта. Това становище е спорно: счита се, че може да се стигне до злоупотреба с процесуални права (изместен е компетентният орган); другото становище е, че трябва да се даде възможност на страните в наказателния процес да посочват експерт по тяхно усмотрение - пълноценно реализиране на състезателното начало в наказателния процес.
 При избора на експерт следва да се изхожда от обекта и от задачите, но и от наличните към момента лица, притежаващи съответна професионална подготовка, установена чрез нарочен списък на експертите към съответния окръжен съд. Следва да се имат предвид и основанията за отвод на експерта (чл. 121 НПК).
 7) Определяне на срок за представяне на заключението. ГПК определя минимален срок (минимум 5 дни преди датата на съдебното заседание). НПК не определя такъв срок, защото там съществува хипотезата на неотложни следствени действия, свързани с опасността от унищожването или повреждането на следи или веществени доказателства, които биха могла да се явят и обект на съдебната


text:
експертиза. Тактическите принципи при определяне на срока са: 1) определяне в съответствие с особеностите на обекта на експертизата; 2) срокът трябва да дава възможност за спокойно решаване на всички задачи на експертизата; 3) трябва да бъде съобразен с особеностите на конкретната научна методика, използвана от съответната експертиза; 4) съобразяване с процесуалните срокове на разследването (при наказателното производство).
 8) Вземане на мерки за запазване на обекта на експертизата и сравнителните материали (при идентификационна експертиза) от неблагоприятното въздействие на външни фактори и заинтересовани от изхода на делото лица: Неправилното съхранение може да доведе до неточни, непълни, необективни резултати.
 6. Съдебна експертиза в рамките на предварителното производство и в рамките на съдебното следствие (въпрос N6).
 1) Спорен е въпросът дали е допустимо да се назначи съдебна експертиза в рамките на предварителната проверка по чл. 191 НПК. По ал. 1 е допустимо да се извърши експертно изследване, без то да се нарича съдебна експертиза. Много често в предварителната проверка е навъзможно да се изяснят определени обстоятелства, без да се използват специални знания - извършват се от органите на МВР експертни справки, които се приобщават към доказателствата по делото чрез разпит на експерта. Ал. 2 предвижда, че при предварителна проверка не се допуска извършването на следствени действия, предвидени в НПК, освен обиск, претърсване, изземване, разпит на очевидци и то когато това е единствената възможност за събиране и проверка на доказателства - de lege ferenda основателно е да се предвиди възможността и за извършването на съдебна експертиза. В практиката се опитват да преодолеят този проблем чрез използване на чл. 192, ал. 3 - допуска се в рамките на предварителната проверка да се изготвят кино-, видео-, звукозаписи, фотоснимки при спазване на чл. 111 а, б, в, чл. 113 НПК. По този начин се създава възможност да се фиксират определен обекти, да се установят и съхранят техни съществени признаци и в последствие да се извърши съдебна експертиза.
 2) Съдебна експертиза може да се назначи не само в рамките на предварителното производство, но и в рамките на съдебното следствие. В този случай особеностите на назначаването на експертизата са проявление на публичното и състезателното начало на наказателното производство. Когато има експертиза в съдебното производство, се наблюдава активно участие не само на обвиняемия и прокурора, но и на останалите участници в наказателния процес. Следва да се имат предвид процесуалните тези и заинтересованост на другите участници в производството - граждански ищец и граждански ответник.
 7. Назначаване на допълнителна и повторна експертиза (чл. 126 НПК) - въпрос N8.
 7.1. Допълнителна експертиза.
 1) Основанията за назначаване на допълнителна експертиза са свързани с пропуски в експертното заключение, които се изразяват в неговата непълнота и неяснота. Заключението не е достатъчно пълно, когато експертът не отговори на всички поставени задачи или не е отговорил достатъчно пълно на някоя от задачите.
 2) Ако заключението съдържа вътрешни противоречия и неясноти във формулировката, също се назначава такава експертиза.
 7.2. Повторна експертиза се назначава, когато заключението не е обосновано и възникват съмнения за неговата правилност (заключението има пороци, които се отнасят до правилността и обосноваността на експертните изводи) - единствената възможност


text:
за преодоляване на пороците е извършването на ново по същество експертно изследване.
 Назначаването на допълнителна и повторна експертиза по чл. 161 ГПК се свързва с колективната експертиза и с нуждата от преодоляване на възникналите разногласия между експертите, в практиката по-скоро се следва уредбата на чл. 126 НПК, която е много по-ясна (Цеков, стр. 66).
 7.3. Допълнителната и повторната експертиза предполагат вече депозирано и оценено експертно изследване. Кому принадлежи правото да оценява експертното заключение и да иска назначаване на допълнителна и повторна експертиза: в наказателното производство това е органът, осъществяващ функция по контрол и ръководство на процеса; в гражданския процес правото е на съда и на страните по спора, но крайната дума има съдът (преценява основателността).
 8. След решаване на посочените задачи следва да се състави процесуален документ за назначаване на експертиза, който се връчва на експерта. Съдържанието на акта се определя от чл. 118 НПК и чл. 157 ГПК: 1) основания за експертизата; 2) обект; 3) задачи; 4) материали, предоставени на експерта; 5) трите имена, образованието, специалността, научната степен и научното звание, длъжност на експерта; 6) наименование на учреждението, в което да бъде извършена експертизата; 7) срок за представяне на заключението.
 Актът се връчва на експерта като му се разясняват правата и задълженията и отговорността, която носи, ако откаже да даде заключение или даде невярно заключение.
 9. Назначаване на международна експертиза (въпрос N10).
 9.1. Основания за назначаване. ГПК и НПК не регламентират такива основания, но няма процесуална пречка за назначаване на такава експертиза. Международна експертиза е експертиза, в която експерти са физически лица, небългарски граждани, или експертиза, която се отнася до решаването на правен спор, съдържащ международен елемент (МЧП). Общи основания за назначаване:
 1) изчерпани възможности за по-нататъшно експертно изследване у нас (липса на експертни учреждения, на подготвени експерти, вписани в списъка на експертите, които да извършат изследването);
 2) възможност за използване на специални знания в области, в които няма разработена частна научна методика у нас (до скоро установяване на произход чрез ДНК-анализ);
 3) възможност за решаване на въпроси по дела на наши граждани пред чуждестранен съд.
 9.2. За назначаване на такава експертиза следва да се съберат данни в няколко насоки:
 1) че процесуалният закон на другата страна допуска участието на нейни граждани в чужд съдебен процес;
 2) дали съществува договор за правна помощ, съдържащ клаузи за назначаване на съдебна експертиза;
 3) относно състоянието на експертните учреждения и научната методика в чуждата страна.
 Назначаване на колективна и комплексна експертиза (Цеков, стр. 72-75) -въпрос N9.
 Колективната експертиза се среща в три основни варианта: първоначална еднородна, повторна еднородна и комплексна.
 Първоначална еднородна - рядко се назначава (по-голям срок, повече средства). Предимствата й са, че гарантира по-голяма обективност, намалява вероятните заключения, дава по-малко основания за оспорване. Назначаването й е целесъобразно: 1) когато обектите на експертизата съдържат недостатъчен материал за изследване (знания и опит на повече експерти); 2) когато проявлението на признаците на обекта е затруднено поради маскировка и др.; 3) при трудни за решаване задачи и т.н.
 Повторна експертиза - назначава се по-често: 1) обосновано оспорване на първоначалната експертиза и достатъчно доводи по


text:
смисъла на чл. 126 НПК; 2) експертът не е могъл да даде отговор на всички въпроси и да провери всички версии поради големия обем на изследването (съдебносчетоводна експертза) и т.н.
 Комплексна експертиза - решава комплексни по характер задачи или изследва комплексно обекта. Организация: 1) обектът трябва строго да се индивидуализира и разграничи от други сходни обекти; 2) задачите трябва да са в такава последователност, която да обуславя пълно разкриване на признаците; 3) необходимост от комплексна подготовка на експерта (използва погранични знания от други области). Най-често комплексната експертиза е колективна.
 11. Съдебни експерти. Избор. Списъци.
 (Цеков)
 1. Съдебни експерти.
 1.1. Понятие. Експертът е специалист в областта на науката, изкуството, техниката, занаятите и др. от съответното държавно учреждение, стопанска, обществена или научна организация или извън съответните учреждения (чл. 117, ал. 1 НПК, чл. 157, ал. 1 ГПК, чл. 120, ал. 1 НПК).
 1.2. Законови изисквания. Единственото изискване е за възлагане на експертизата на специалисти (чл. 120, ал. 1 и 3 НПК, чл. 157а, ал. 1 ГПК). Не всеки специалист може да бъде експерт, на тази основа има редица конкретни изисквания (чл. 121 НПК, чл. 158 ГПК):
 1) Изисквания, свързани с принципа за несъвместяване на две процесуални качества по едно дело.
 2) Изисквания, свързани с принципа за обективност и незаинтересованост на експерта от изхода на делото: съпрузи и близки роднини на участвали в състава на съда лица, извършилия предварителното разледване, прокурора и т.н. (чл. 25, т. 1-6 НПК); роднини на страните по права линия и по съребрена до четвърта степен, съпрузи и т. н. ( чл. 158 ГПК) и др.
 3) Суверенност на експерта - изключване на служебна или друга зависимост от обвиняемия, защитника, пострадалия и т.н. (чл. 121, ал. 1, т. 3 НПК).
 4) Съответствие между притежаваната правоспособност и характера на експертизата (чл. 121, ал. 1, т. 5 НПК).
 1.3. Подготовка на експертите. Избор.
 1.3.1. Осигуряване на необходимия експертен състав - по три линии: 1) подготовка на съдебни експерти от учебни заведения; 2) периодично привличане на специалисти като нещатни експерти; 3) съставяне на списъци след съобразяване на изискванията на т.нар. частни експерти, които упражняват тази дейност в създадените частни експертни бюра. Съотношението между различните групи се определя от характера на изследванията и необходимите условия за това.
 1.3.2. Избор.
 1) Изборът при първата група може да става въз основа на три критерия:
 а) на покритието - да се установи съвпадение между характера на необходимите специални знания и съответната професионална подготовка;
 б) на относимостта - позволава несъвпадение между необходимите специални знания и съответната професионална квалификация (подготовката и опитът на експерта са относими към основните особености и изисквания на експертизата, ако е получил необходимата специализирана теоретична и практическа подготовка в съответната област);
 в) на изключената алтернатива - пълно съвпадение в допълнителната специализирана подготовка и практически опит на експерта.
 2) Втора група - преценка относно: 1) съответствието между извършваната професионална дейност и необходимите специални знания; 2) състоянието на лабораторната база, която ще бъде използвана, когато такава е необходима.
 3) Трета група - преценка на подготовка, лабораторна база и др.
 2. Избор на експерти. Списъци.
 2.1. Избор.


text:
Правомощие на компетентния орган (чл. 118 НПК, чл. 157б ГПК): посочва име, образование, специалност, месторабота, длъжност на експерта; в НПК е предвидена втора възможност - посочване на учреждението.
 2.2. Списъци.
 1) Съставят се въз основа на изпратени предложения от министерствата, другите ведомства, учрежденията, общините и научните институти до председателите на съответните окръжни съдилища и на СГС. В предложенията се отбелязва образование, специалност, длъжност и т.н.
 2) Броят на списъците е в зависимост от броя на окръжните съдилища, отделно се съставя за София.
 3) Изменения и допълнения в списъците се правят в края на годината. Промени могат да се правят и в течение на годината.
 14-18. Подготовка и извършване на съдебните експертизи. Проверка и оценка на експертното заключение.
 1. Подготовка на съдебните експертизи.
 1.1. Обща характеристика. Подготовката на съдебната експертиза е логическо продължение на дейността по назначаването й. Подготовката цели да създаде пълноценни условия за извършване на експертното изследване. Тя е сложна по характер и разностранна по обхват дейност. Осъществява се от лица с различни процесуални позиции и процесуални интереси.
 1.2. Нормативна уредба. Подготовката се основава на законови разпоредби и подзаконови нормативни актове. Тя е процесуално регламентирана дейност в по-голямата си част. Наред с процесуалните знания при подготовката на съдебните експертизи се ползват и знания, които имат тактико-криминалистичен характер, използват се принципи и правила, които не са законово регламентирани.
 1) Съществуващата към момента нормативна уредба дава отговор само на част от въпросите, които обхваща подготовката на съдебната експертиза: осигуряване на сравнителни образци, осигуряване на материали по делото и предоставянето им на експерта, частично уредени са правата на експерта да изисква допълнителни материали и да участва в процесуалните действия.
 2) De lege ferenda проблемите, които трябва да се уредят, са в три насоки: 1) систематизиране на правната уредба (ще стане с изменението на ПМС 111, където ще се предвиди единен ред за извършване на подготовката на съдебната експертиза в наказателното и гражданското съдопроизводство); 2) да се усъвършенства тактическата организация на подготовката на съдебната експертиза; 3) да се усъвършенства уредбата на взаимоотношенията на участниците в съдебната експертиза (между обвиняемия и защитника му и експерта; между ответника и експерта в гражданския процес).
 1.3. Общи изисквания към подготовката:
 1) Трябва да е всеобхватна - да обхваща всички възможни въпроси, които биха възникнали с оглед на конкретното експертно изследване.
 2) Следва да се спазва принципът за динамичност на подготовката. Той изисква в хода на подготовката да се решават своевременно всички въпроси, свързани с обективността и достоверността на експертното изследване.
 3) В хода на подготовката следва да се осигури непрекъсната връзка и взаимодействие между участниците в съдебната експертиза: между компетентния орган и експерта; между експерта и заинтересованите лица; между компетентния орган и страните в процеса.
 1.4. Подготовката на съдебната експертиза може да се разглежда от различни процесуални позиции, като са възможни три позиции:
 1) Позиция на компетентния орган: по принцип осъществява функцията по ръководство и контрол на производството, следва да решава въпросите на процесуалното доказване включително и на съдебната експертиза безпристрастно и по вътрешно убеждение.
 2) От гледна точка на експерта: процесуалната му позиция е обусловена от


text:
задължението му да даде обективно, пълно и безпристрастно експертно заключение. Мотивация за такова поведение е чл. 291 НК - предвижда наказателна отговорност за обратното поведение.
 3) Подготовката на експертизата следва да се разглежда и от гледна точка на процесуалния интерес на отделните страни в производството. Когато съдебната експертиза се извършва в наказателния процес, при подготовката й следва да се има предвид възможността обвиняемият и неговият защитник да участват в извършването на процесуално-следствените действия. Тази обща разпоредба предполага и възможност за участие в съдебната експертиза като един от основните способи за събиране и проверка на доказателствата. По отношение на обвиняемия и защитника не съществува задължение за обективност на отделните процесуални действия - задачата им е да се защитят процесуалните интереси на обвиняемия, които в крайния случай са постановяване на оправдателна присъда, като се използват предвидените в НПК способи и средства. Обвиняемият разполага с широк кръг от процесуални права, с които може да окаже влияние върху резултатите от съдебната експертиза. Той има процесуалната възможност да откаже съдействие като не дава обяснения, сравнителни образци или посочва неверни обстоятелства, свързани с данни относно съдебната експертиза. За това си поведение обвиняемият не носи никаква отговорност (може да откаже да даде отпечатъци, кръв, образец от подпис или почерк). Това право съществува въз основа на презумпцията за невиновност. При отказ на свидетел нещата стоят по друг начин - ако свидетел откаже да даде сравнителни образци, попада под хипотезата на чл. 290 НК; изключението за неносене на наказателна отговорност е в чл. 94, ал. 1 НК (отказ от свидетелстване).
 1.5. Подготовка на експертизата от компетентния орган. По силата на чл. 12 НПК той има задължението да разкрие обективната истина и всички негови действия трябва да са законосъобразни. Компетентният орган, назначаващ съдебната експертиза и извършващ подготовката й, не трябва да съчетава в един и същ момент от процеса две процесуални функции. De lege lata това не е така - в досъдебната фаза един и същ орган съвместява функцията по ръководство и контрол и функцията по обвинение - в НПК е възможно такова съчетаване на функции от прокурора (непреодолян недостатък). Частично ГПК засили състезателното начало и допусна участието на страните в подготовката на назначената съдебна експертиза. Трябва да се решат следните въпроси:
 1) Проучване на първоначалната информация, свързана с назначаването на експертизата.
 а) Да се провери актът, с който е назначена експертизата (постановление или определение): дали притежава законово определените реквизити.
 б) Следва да се проучи основанието за назначаване на експертизата; ако има извършена първоначална експертиза, да се провери протоколът за извършването й, експертното заключение, върнатите от експерта материали.
 в) Да се извърши проучване на данните, характеризиращи обекта на експертизата (най-важно е да се установи трайността на признаците на обекта).
 2) Да се определят способите и средствата на експертното изследване.
 а) Спорен въпрос е кой трябва да ги определи. Според едното становище трябва да се определят не от компетентния орган, а от експерта, тъй като най-добре познава състоянието на научната методика в конкретната област. Според второто становище следва да се определят от компетентния орган, защото има задължението да осигури използването на


text:
най-благоприятните за изхода от делото условия, респективно способи и средства, свързани с извършването на съдебната експертиза.
 б) При определянето на способите и средствата трябва да се изхожда от особеностите на обекта, от състоянието на научната методика, от възможностите за запазване на обекта за повторно изследване (използване на недеструктивни способи).
 3) Осигуряване на сравнителни образци. Законодателно е уредено в чл. 119 НПК - предвижда, че органът, който назначава съдебната експертиза, има право да изисква от обвиняемия и заподозрения образци от почерка или други образци за сравнително изследване. Тази разпоредба е относима и към свидетелите, когато е необходимо да се провери дали са оставили следи на местопрестъплението или върху веществените доказателства.
 А. Ал. 2 се отнася до свидетелите: необходимост от установяване на връзката на свидетеля с разследваното престъпление.
 а) Законодателят не е прецизен при формулировката на тази необходимост и я е оставил на бланкетната преценка на компетентния орган; ограничил е пространствените характеристики, при които е възможно да се оставят следи, сочещи връзката на свидетеля с престъплението: следите трябва да бъдат оставени на местопрестъплението. Това е неточно - има разлика между местопрестъпление и местопроизшествие.
 - Местопрестъплението е мястото, където е извършено изпълнителното деяние или е настъпил престъпният резултат.
 - Местопроизшествие е онази териториално обособена част, на която могат да се открият следи и веществени доказателства от извършеното престъпление.
 б) Отказ на свидетели.
 - Чл. 94 НПК съдържа хипотеза на отказ на свидетели да дадат образци: съпруг, низходящ, възходящ, брат, сестра могат да откажат да свидетелстват, респективно да дадат образци.
 - Друга хипотеза има в чл. 96: възможност за отказ, когато с деянията си, с показанията си свидетелят би уличил себе си или лицата, посочени в чл. 94, в извършване на престъпление.
 - Ал. 2 съдържа особена хипотеза: урежда случаите, когато свидетелят е узнал определени обстоятелства в качеството си на защитник или повереник или като такъв при него се съхраняват свободни или условно свободни сравнителни образци - може да се откаже предаването им.
 Б. По своята познавателна същност сравнителните образци са еднородни с веществените доказателства обекти, които са специално подбрани за експертното изследване. Изисквания към сравнителните образци: 1) достоверни по произход; 2) съответни по време - в зависимост от това се разграничават три вида сравнителни образци: 1) свободни (създадени преди, независимо от целите на съдебната експертиза); 2) условно свободни (създадени в близък период, предхождащ назначаването на съдебната експертиза); 3) експериментални (създадени с оглед нуждите на експертното изследване). Трябва да обхващат цялата вариационност и съвкупност от общи и частни признаци на обекта на експертизата.
 В. Върху кого лежи тежестта за осигуряване на сравнителните образци - спорен въпрос: 1) това е компетентният орган, назначил експертизата; 2) задължение на експерта; 3) в гражданския процес това е задължение на страната, заинтересована от резултатите на експертизата.
 а) В наказателния процес доминира виждането на акад. Павлов: тежестта да се подели между компетентния орган и експерта (съдебната експертиза има двуединен субект: процесуален и познавателен).
 б) Доминиращо в гражданския процес е виждането на Ж. Сталев, че сравнителните образци следва да се осигурят от странат, върху която лежи тежестта на доказване (следва да


text:
се има предвид възможността за прехвърляне на тежестта на доказване, когато един документ се оспорва по реда на чл. 152 и сл. ГПК: при оспорване на документ от другата страна тя трябва да представи сравнителни образци).
 4) Предоставяне на материалите по делото на експерта.
 а) Обем. Това е спорен въпрос с оглед на обема - в какъв обем трябва да се предоставят материалите по делото: всички или само тези, които касаят експертизата. Надделява виждането, че трябва да се предоставят всички материали - целта на всяко производство е да се разкрие обективната истина, добросъвестността на експерта е гарантирана с възможност за осъществяване на наказателна отговорност.
 б) Време. Спорно е кога трябва да се предоставят материалите: към момента на назначаване, към момента на подготовка или към момента на извършване на експертното изследване. Законосъобразно и целесъобразно е виждането, че материалите трябва да се предоставят към момента на подготовката: може да бъде подпомогнат експертът в избора на методиката, която да бъде по-обективна и по-точна.
 в) Възниква въпросът трябва ли да се предоставят новосъбраните материали - да.
 г) Под въпрос е могат ли страните без санкцията на компетентния орган по своя инициатива и усмотрение да предоставят материали - de lege lata не е възможно; de lege ferenda да се предвиди възможност страните по делото да предоставят допълнителни материали, които не са били включени в материалите по делото (основанието е възможността тези материали да станат достояние на другата страна индиректно, чрез обсъждането им в експертното заключение).
 5) Определяне и уточняване на обекта и задачите на експертизата. Въпросът е частично решен при назначаването.
 а) Трябва да се реши по време на подготовката, когато експертът се е сблъскал с неясни въпроси или трябва да поиска допълване на акта на експертизата поради несъответствие на задачите й с възможностите на изследването.
 б) Необходимо е и в случаите, когато обектът междувременно е станал негоден за изследване или когато научната методика позволява да се реши по-широк кръг от задачи.
 1.6. Подготовка от експерта:
 1) Експертът трябва да проучи:
 а) изходната информация, която се съдържа в документите за назначаване на експертизата;
 Според проф. Цеков тук на първо място трябва да се прецени дали експертът е компетентен да извърши експертизата и осъществима ли е тя; при положителен отговор се проучват основанията за назначаване, материалите по делото от значение за правилното извършване на експертизата и др. (стр. 103)
 2) информацията, която се съдържа в протоколите за другите извършени процесуалноследствени действия;
 3) информация относно обекта и задачите на експертизата (предполага проучване както на процесуалните източници на информация относно обекта и задачите, така и на непроцесуални - справочници, типови образци, научна литература, учебници и др.).
 2) Трябва да се определят техническите способи и средства, които ще използва при експертното изследване. Те трябва да отговарят на следните изисквания: 1) да осигуряват максимална достоверност; 2) да създават възможност за повторно изследване; 3) да са достатъчно бързи и съобразени със сроковете на експертизата.
 Според проф. Цеков трябва да се определят независими един от друг методи и да се набележат количествени методи, когато това е възможно (стр. 103).
 3) Трябва да


text:
се провери годността на обекта и сравнителните образци, предоставени за изследване; да се провери годността на другите материали по делото.
 Според проф. Цеков се осигурява допълнителен сравнителен материал - колкото е по-качествен и разнообразен, толкова по-обективни и достоверни ще са изводите.
 4) Изграждане на експертни версии - трябва да отговарят на няколко изисквания: 1) да са обосновани; 2) да не са вътрешно противоречиви; 3) да създават възможност за едновременна проверка на няколко обстоятелства; 4) да се изгражда система от версии.
 1.7. Подготовка на експертизата от защитника в наказателния процес или от страната, която не е поискала назначаването на експертиза (противна страна).
 1) Да се проучи личността на експерта. Това означава да се проучи: 1) неговата професионална квалификация; 2) съдебен опит; 3) месторабота и заемана длъжност; 4) научно развитие и научни публикации в съответната област; 5) отношението към предмета на спора или разследваното престъпление; 6) психологически особености и слабости на експерта.
 2) Проверка на възможността за отвод на експерта - дали съществуват процесуални възможности, предвидени в чл. 121 НПК/чл. 158 ГПК.
 3) Осигуряване на допълнителни материали за извършване на експертизата - най-често сравнителни образци, които не са били известни на компетентния орган или на другата страна.
 4) Да направи необходимите процесуални действия, осигуряващи пълноценно участие в извършването на експертизата.
 5) Би могъл да предприеме действия за паралелно изследване на обекта на експертизата като осигури частно експертно изследване (в англосаксонското право - “второ мнение”). Това “второ мнение” би могло да се използва в хода на проверката и оценката на “официалното” експертно заключение.
 2. Извършване на експертизата.
 2.1. Подходи на извършване. При извършване на съдебната експертиза съществуват различни подходи:
 1) Възможно е да се предприеме конкретно научно обосновано изследване. То се извършва извън погледа на компетентния орган и страните по делото. Това създава затруднения с оглед последващата оценка на експертното заключение, тъй като другите участници в процеса не са имали възможност да проследят хода на изследването, използваните методи и дали са били проучени всички получени резултати.
 2) Позоваване на опитни положения в съответната научна област. Не се извършва конкретно изследване. Използват се емпирични данни, получени от минали сходни изследвания. Недостатъци: подценяват се конкретните особености на обекта на изследване, снижава се обективността на получените резултати.
 3) Комбиниран подход - съчетаване на конкретно научно изследване с позоваване на минали заключения.
 При всички случаи извършването на експертизата има субективен характер, тъй като зависи изцяло от волята на експерта. Може да се смекчи този субективен характер като се използват два или повече независими изследователски метода в конкретното експертно изследване.
 2.2. Етапи, през които минава извършването на съдебната експертиза:
 1) Доизследователски. Експертът трябва да открои, уточни свойствата и признаците на изследвания обект и сравнителните образци. Трябва да подбере конкретните методи на изследване и да осигури условията за тяхното осъществяване (помощни материали и др.).
 2. Етап на същинско изследване. Прилагат се подбраните научни методи като тактически правилно е (ако обектът позволява) да се извърши многократно приложение, респективно многократно изследване на обекта с подбраните методи.
 3) Формиране на експертните изводи - най-важният етап. Оценяване на получените резултати от приложените методи,