text:
които не са финансови пасиви и поради естеството си не биха могли бъдат класифицирани в конкретни балансови позиции, се отчитат в „Други пасиви“.
 11.
 „Пасиви включени в групи за изваждане от употреба, класифицирани като държани за продажба“ има същото значение, както в МСФО 5.
 12.
 „Средства за общ банков риск“ са сумите, отнесени съгласно член 38 от ДОБ. Когато са признати, те се представят отделно или като пасиви по „Провизии“, или в собствения капитал като „Други резерви“.
 1.3. Собствен капитал (1.3)
 13.
 Съгласно МСФО или съвместимите национални общоприети счетоводни принципи капиталовите инструменти, които са финансови инструменти, включват договорите, които попадат в приложното поле на МСС 32.
 14.
 „Поискан, но невнесен капитал“ включва балансовата стойност на емитирания от институцията капитал, който е бил предложен за закупуване на записалите капитала, но не е бил платен към референтната дата.
 15.
 „Компонент на собствения капитал в съставни финансови инструменти“ включва компонентите на собствения капитал в емитирани от институцията съставни финансови инструменти (т.е. финансови инструменти, които съдържат както компоненти на пасив, така и компоненти на собствен капитал), когато са отделени съгласно съответната счетоводна рамка (включително съставни финансови инструменти с множество внедрени деривати, чиито стойности са взаимозависими).
 16.
 „Други емитирани капиталови инструменти“ включва капиталови инструменти, които са финансови инструменти, различни от „Капитал“ и „Компоненти на собствения капитал в съставни финансови инструменти“.
 17.
 „Друг собствен капитал“ включва всички капиталови инструменти, които не са финансови инструменти, в това число сделки с плащане на базата на акции, уреждани чрез издаване на инструменти на собствения капитал [МСФО 2.10].
 18.
 Съгласно МСФО или съвместимите национални общоприети счетоводни принципи „Преоценъчни резерви“ включва сумата на резервите, получени от прилагането за пръв път на МСС или съвместимите национални общоприети счетоводни принципи, които не са били пренасочени към друг вид резерви.
 19.
 „Други резерви“ се разделят между „Резерви или натрупани загуби от инвестиции в дъщерни предприятия, смесени предприятия и асоциирани предприятия“ и „Други“. „Резерви или натрупани загуби от инвестиции в дъщерни предприятия, смесени предприятия и асоциирани предприятия“ включва натрупаната сума на приходите и разходите, генерирани от горепосочените инвестиции в печалбата или загубата през минали години. „Други“ включва резерви, различни от оповестените отделно в други позиции, и може да включва законови и уставни резерви.
 20.
 „Обратно изкупени собствени акции“ включва всички изкупени обратно от институцията финансови инструменти, които имат характеристики на инструменти на собствения капитал.
 2. ОТЧЕТ ЗА ПРИХОДИТЕ И РАЗХОДИТЕ (2)
 21.
 Приходите и разходите за лихви по финансови инструменти, държани за търгуване, и по финансови инструменти, отчитани по справедлива стойност в печалбата или загубата, се отчитат или отделно от другите приходи и разходи по позициите „приходи от лихви“ и „разходи за лихви“ („чиста цена“), или като част от печалбите или загубите от тези категории инструменти („мръсна цена“).
 22.
 Институциите отчитат следните позиции, разбити по отчетни портфейли:
 а)
 „Приходи от лихви“;
 б)
 „Разходи за лихви“;
 в)
 „Приходи от дивиденти“;
 г)
 „Печалби или загуби от отписване на финансови активи и пасиви, които не се отчитат по справедлива стойност в печалбата или загубата“;
 д)
 „Обезценка или (-) корекция на обезценка на финансови активи, които не се отчитат


text:
по справедлива стойност в печалбата или загубата“.
 23.
 „Приходи от лихви. Деривати — отчитане на хеджиране, лихвен риск“ и „Разходи за лихви. Деривати — отчитане на хеджиране, лихвен риск“ включват сумите, свързани с дериватите, класифицирани в категорията „Отчитане на хеджиране“, които покриват лихвения риск. Те се отчитат като приходи и разходи за лихви на брутна основа с цел представяне на правилните приходи и разходи за лихви по хеджираните позиции, с които са свързани.
 24.
 Сумите, свързани с дериватите, класифицирани в категорията „Държани за търгуване“, които са инструменти за хеджиране от икономическа, но не и от счетоводна гледна точка, могат да бъдат отчетени като приходи и разходи с цел представяне на правилните приходи и разходи за лихви по хеджираните финансови инструменти. Тези суми се включват като част от позициите „Приходи от лихви. Финансови активи, държани за търгуване“ и „Разходи за лихви. Финансови пасиви, държани за търгуване“.
 25.
 „Приходи от лихви — други активи“ включва сумите на приходите от лихви, които не са включени в други позиции. Тази позиция може да включва приходите от лихви, свързани с „Пари, парични салда при централни банки и други депозити на виждане“, и нетекущите активи и групи за изваждане от употреба, класифицирани като държани за продажба, както и нетните приходи от лихви от нетните активи по планове с дефиниран доход.
 26.
 „Разходи за лихви — други пасиви“ включва сумите на разходите за лихви, които не са включени в други позиции. Тази позиция може да включва разходи за лихви, свързани с пасиви, включени в групи за изваждане от употреба, класифицирани като държани за продажба, разходи, произтичащи от увеличение на балансовата стойност на дадена провизия, отразяваща изминалото време, или нетните разходи за лихви от нетни пасиви по планове с дефинирани доходи.
 27.
 „Печалба или загуба от нетекущи активи и групи за изваждане от употреба, класифицирани като държани за продажба, които не отговарят на изискванията за преустановени дейности“ включва печалбите или загубите, генерирани от нетекущи активи и групи за изваждане от употреба, класифицирани като държани за продажба, които не отговарят на изискванията за преустановени дейности.
 28.
 Приходите от дивиденти от финансови активи, държани за търгуване, и от финансови активи, отчитани по справедлива стойност в печалбата или загубата, се отчитат или като „Приходи от дивиденти“ отделно от другите печалби или загуби от тези категории инструменти, или като част от печалбите или загубите от тези категории инструменти. Приходите от дивиденти от дъщерни предприятия, асоциирани предприятия и смесени предприятия, които са извън обхвата на консолидацията, се отчитат в „Дял на печалбите или (-) загубите от инвестиции в дъщерни предприятия, смесени предприятия и асоциирани предприятия“ и съгласно МСС 28, параграф 10 балансовата стойност на инвестицията се намалява с инвестициите, отчетени по метода на собствения капитал. Съгласно МСФО печалбите или загубите от отписването на инвестиции в дъщерни предприятия, смесени предприятия и асоциирани предприятия се отчитат като „Дял на печалбите или (-) загубите от инвестиции в дъщерни предприятия, смесени предприятия и асоциирани предприятия“.
 29.
 Съгласно МСФО или съвместимите национални общоприети счетоводни принципи обезценката на „Финансови активи по цена на придобиване“ включва загуби от обезценка, произтичащи

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
от прилагането на правилата за обезценка съгласно МСС 39, параграф 66.
 30.
 В „Нетни печалби или (-) загуби от отчитане на хеджиране“ институциите отчитат по справедлива стойност промените по инструменти за хеджиране и хеджирани позиции, включително резултата от неефективно хеджиране на парични потоци и хеджиране на нетни инвестиции в чуждестранни дейности.
 3. ОТЧЕТ ЗА ВСЕОБХВАТНИЯ ДОХОД (3)
 31.
 Съгласно МСФО или съвместимите национални общоприети счетоводни принципи „Данък върху дохода, свързан с позиции, които няма да бъдат прекласифицирани“ и „Данък върху дохода, свързан с позиции, които могат да бъдат прекласифицирани в печалбата или в загубата“ [МСС 1, параграф 91, буква б), IG6] се отчитат като отделни позиции.
 4. РАЗБИВКА НА ФИНАНСОВИТЕ АКТИВИ ПО ИНСТРУМЕНТИ И ПО СЕКТОРИ НА КОНТРАГЕНТИТЕ (4)
 32.
 Финансовите активи се разбиват по инструменти, а когато е необходимо — по контрагенти.
 33.
 Съгласно МСФО или съвместимите национални общоприети счетоводни принципи капиталовите инструменти се отчитат със специфична разбивка („от които“), с цел да бъдат определени само инструментите, оценени по цена на придобиване, и конкретните сектори на контрагентите. Съгласно националните общоприети счетоводни принципи на база ДОБ, капиталовите инструменти се отчитат със специфична разбивка („от които“) с цел да бъдат определени само некотираните и специфичните сектори на контрагентите.
 34.
 За наличните за продажба финансови активи институциите отчитат справедливата стойност съответно на обезценените и необезценените активи, както и кумулативната сума на загубите от обезценка, признати в печалбата или в загубата към отчетната дата. Сборът от справедливата стойност на необезценените активи и справедливата стойност на обезценените активи представлява балансовата стойност на тези активи.
 35.
 Съгласно МСФО или съвместимите национални общоприети счетоводни принципи, за финансови активи, класифицирани като „Кредити и вземания“ или като „Държани до падеж“, се отчита брутната балансова стойност на необезценените и на обезценените активи. Провизиите се разбиват на „Специфични провизии за индивидуално оценени финансови активи“, „Специфични провизии за колективно оценени финансови активи“ и „Колективни провизии за възникнали, но неотчетени загуби“. Съгласно националните общоприети счетоводни принципи на база ДОБ, за финансови активи, класифицирани като „нетърговски, недериватни финансови активи, оценени по метода на разходите“, се отчита брутната балансова стойност на необезценените и обезценените активи.
 36.
 „Специфични провизии за индивидуално оценени финансови активи“ включва кумулативната сума на обезценката, отнасяща се до финансови активи, които са били оценени индивидуално.
 37.
 „Специфични провизии за колективно оценени финансови активи“ включва кумулативната сума на колективната обезценка, изчислена за несъществени кредити, обезценени на индивидуална база, за които институцията е решила да приложи статистически подход (на база портфейл). Този подход не изключва извършването на оценка на индивидуалната обезценка на кредити, които са индивидуално несъществени, и съответно отчитането им като специфични провизии за индивидуално оценени финансови активи.
 38.
 „Колективни провизии за възникнали, но неотчетени загуби“ включва кумулативната сума на колективната обезценка, определена за финансови активи, които не са обезценени на индивидуална база. За „провизии за възникнали, но неотчетени загуби“ могат да се прилагат МСС 39, параграф 59, буква е), НП87 и НП90.
 39.
 Сборът на необезценените и обезценените активи, нетно от всички провизии, е равен на балансовата стойност.
 40.
 Образец 4.5 включва балансовата стойност на „Кредити и аванси“ и „Дългови ценни


text:
книжа“, които отговарят на определението за „подчинен дълг“ по точка 54 от настоящата част.
 5. РАЗБИВКА НА КРЕДИТИ И АВАНСИ ПО ПРОДУКТИ (5)
 41.
 „Балансовата стойност“ на кредити и аванси се отчита по видове продукти, нетно от всички провизии за обезценка. Салдата, които могат да бъдат изплатени при поискване, класифицирани като „Пари, парични салда при централни банки и други депозити на виждане“, също се отчитат в този образец, независимо от „отчетния портфейл“, в който са включени, и се разпределят в следните продукти:
 а)
 „При поискване (кол) и предизвестие с кратък срок (текуща сметка)“ включва салда, които могат да бъдат изплатени при поискване (кол), при предизвестие с кратък срок, текущи сметки и подобни салда, които могат да включват кредити, представляващи овърнайт депозити за кредитополучателя, независимо от правната им форма. Тази позиция включва също „овърдрафти“, които са дебитни салда по салда на текущи сметки;
 б)
 „Дълг по кредитни карти“ включва кредит, предоставен чрез дебитни карти с отложено плащане или чрез кредитни карти [Регламент на ЕЦБ за балансовите показатели];
 в)
 „Търговски вземания“ включва кредити към други длъжници, предоставени на база полици или други документи, които дават право на получаване на постъпленията от сделки за продажбата на стоки или предоставянето на услуги. Тази позиция включва всички факторинг сделки (със или без право на регресен иск);
 г)
 „Финансов лизинг“ включва балансовата стойност на вземанията по финансов лизинг. Съгласно МСФО или съвместимите национални общоприети счетоводни принципи „вземания по финансов лизинг“ са определените в МСФ 17;
 д)
 „Кредити по обратни репо споразумения“ включва средства, предоставени срещу ценни книжа, закупени по обратни репо споразумения или получени в заем по споразумения за отдаване на ценни книжа в заем;
 е)
 „Други срочни кредити“ включва дебитни салда с договорно определени падежи, които не са включени в други позиции;
 ж)
 „Аванси, които не са кредити“ включва аванси, които не могат да бъдат класифицирани като „кредити“ съгласно Регламента на ЕЦБ за балансовите показатели. Тази позиция включва също брутните вземания по разчетни сметки (например средства, които предстои да бъдат инвестирани, прехвърлени или да преминат сетълмент) и транзитни сметки (например чекове и други форми на плащане, които са изпратени за събиране);
 з)
 „Ипотечни кредити [кредити, обезпечени с недвижим имот]“ включва кредити, които са официално обезпечени с недвижим имот, независимо от съотношението между непогасен кредит и обезпечение по тях (наричано обикновено „съотношение между размера на кредита и сумата на обезпечението“).
 и)
 „Други обезпечени кредити“ включва кредити, които са официално обезпечени, независимо от съотношението между кредита и обезпечението по него (т. нар. „съотношение между размера на кредита и стойността на обезпечението“), различни от „кредити, обезпечени с недвижим имот“, „финансов лизинг“ и „кредити по обратни репо споразумения“. Това обезпечение включва залог на ценни книжа, пари и друго обезпечение;
 к)
 „Потребителски кредит“ включва кредити, предоставени основно за лично ползване при потреблението на стоки и услуги [Регламент на ЕЦБ за балансовите показатели];
 л)
 „Жилищни кредити“ включва кредити, предоставени на домакинства за целта на инвестиране в жилища за собствено ползване или наем, включително строителство и ремонти [Регламент на ЕЦБ за балансовите показатели];
 м)
 „Кредити за проектно финансиране“ включва кредити, които се


text:
изплащат единствено от приходите по финансираните с тях проекти.
 6. РАЗБИВКА НА КРЕДИТИ И АВАНСИ КЪМ НЕФИНАНСОВИ ПРЕДПРИЯТИЯ ПО КОДОВЕ ПО NACE (6)
 42.
 Брутната балансова стойност на кредити и аванси към нефинансови предприятия се класифицира по сектори на икономически дейности, като се прилагат кодовете по Регламента за NACE („кодове по NACE“) на база основна дейност на контрагента.
 43.
 Класифицирането на експозиции, поети съвместно от няколко длъжника, се извършва в съответствие с част 1, точка 36.
 44.
 Отчитането на кодовете по NACE се извършва на първо ниво на категоризация (по „раздели“).
 45.
 За дългови инструменти, отчитани по амортизирана стойност или по справедлива стойност във всеобхватния доход, „Брутна балансова стойност“ означава балансовата стойност без „Натрупаната обезценка“. За дългови инструменти, отчитани по справедлива стойност в печалбата или загубата, „Брутна балансова стойност“ означава балансовата стойност без „Натрупаните промени в справедливата стойност, произтичащи от кредитния риск“.
 46.
 „Натрупана обезценка“ се отчита за финансови активи, отчитани по амортизирана стойност или по справедлива стойност във всеобхватния доход. Суми за „Натрупани промени в справедливата стойност, произтичащи от кредитния риск“ се отчитат за финансови активи, отчитани по справедлива стойност в печалбата или загубата. „Натрупана обезценка“ включва специфични провизии за индивидуално и колективно оценени финансови активи съгласно определението по точки 36 и 37, както и „колективни провизии за възникнали, но неотчетени загуби“ съгласно определението по точка 38, но не включва суми по „натрупани отписвания“ съгласно определението по точка 49.
 7. ПОДЛЕЖАЩИ НА ОБЕЗЦЕНКА ФИНАНСОВИ АКТИВИ, КОИТО СА ПРОСРОЧЕНИ ИЛИ ОБЕЗЦЕНЕНИ (7)
 47.
 Дългови инструменти, които са просрочени, но не са обезценени към отчетната референтна дата, се отчитат в подлежащите на обезценка отчетни портфейли. Съгласно МСФО или съвместимите национални общоприети счетоводни принципи тези отчетни портфейли се състоят от категориите „На разположение за продажба“, „Кредити и вземания“ и „Държани до падеж“. Съгласно националните общоприети счетоводни принципи на база ДОБ, те включват също „Нетъргуеми дългови инструменти, оценени по метода на разходите“ и „Други нетъргуеми, недериватни финансови активи“.
 48.
 Активите се определят като просрочени, когато контрагентите не са извършили плащане, станало изискуемо по договор. Съвкупните суми на тези активи се отчитат и разбиват според броя на дните на най-старата просрочена вноска. Анализът на просрочието не включва никакви обезценени активи. Балансовата стойност на обезценените финансови активи се отчита отделно от просрочените активи.
 49.
 Колоната „Натрупани отписвания“ включва кумулативната сума на главницата и просрочената лихва по дългови инструменти, които институцията вече не признава, защото ги счита за несъбираеми, независимо от портфейла, в който са били включени. Тези суми се отчитат до пълното изчерпване на всички права на институцията (поради изтичане на срока на давност, опрощаване или на друго основание) или до възстановяването.
 50.
 „Отписвания“ могат да бъдат предизвикани както от намаления на балансовата стойност на финансови активи, признати направо в печалбата или загубата, така и от намаления на сумите по сметките за провизии за кредитни загуби, поети срещу балансовата стойност на финансови активи.
 8. РАЗБИВКА НА ФИНАНСОВИТЕ ПАСИВИ (8)
 51.
 Тъй като „Депозити“ има значението съгласно определението по Регламента на ЕЦБ за балансовите показатели, регулираните спестовни депозити се класифицират съгласно този регламент и се разпределят


text:
според контрагента. По-специално, непрехвърлимите спестовни депозити на виждане, които, независимо че са законно използваеми при поискване, подлежат на значителни санкции и ограничения и имат характеристики, които са много сходни с тези на овърнайт депозитите, се класифицират като депозити, договорени за ползване след предизвестие.
 52.
 „Емитирани дългови ценни книжа“ се категоризират по следните видове продукти:
 а)
 „Депозитни сертификати“ са ценни книжа, които дават възможност на титулярите да теглят средства от дадена сметка;
 б)
 „Ценни книжа, покрити с активи“ съгласно член 4, параграф 1, точка 61 от РКИ;
 в)
 „Покрити облигации“ съгласно член 129, параграф 1 от РКИ;
 г)
 „Хибридни договори“ включва договори с внедрени деривати;
 д)
 „Други емитирани дългови ценни книжа“ включва дългови ценни книжа, които не са записани в предходни групи, и прави разграничение между конвертируеми и неконвертируеми инструменти.
 53.
 Емитираните „подчинени финансови пасиви“ се третират по същия начин както други понесени финансови пасиви. Емитираните под формата на ценни книжа подчинени пасиви се класифицират като „Емитирани дългови ценни книжа“, докато подчинените пасиви, емитирани под формата на депозити, се класифицират като „Депозити“.
 54.
 Образец 8.2 включва балансовата стойност на „Депозити“ и „Емитирани дългови ценни книжа“, които отговарят на определението за подчинен дълг, класифицирани по отчетни портфейли. Инструментите, представляващи „Подчинен дълг“, представляват допълнително вземане към емитиращата институция, което може да се упражни само след като са удовлетворени всички вземания с по-висок ранг [Регламент на ЕЦБ за балансовите показатели].
 9. КРЕДИТНИ АНГАЖИМЕНТИ, ФИНАНСОВИ ГАРАНЦИИ И ДРУГИ АНГАЖИМЕНТИ (9)
 55.
 Задбалансовите експозиции включват задбалансовите позиции, посочени в приложение I към РКИ. Задбалансовите експозиции се разбиват по издадени кредитни ангажименти, финансови гаранции и други ангажименти.
 56.
 Информацията за издадени и получени кредитни ангажименти, финансови гаранции и други ангажименти включва както отменяеми, така и неотменяеми ангажименти.
 57.
 „Кредитни ангажименти“ са твърди ангажименти за предоставяне на кредити при предварително определени условия, с изключение на тези, които са деривати, тъй като те могат да бъдат уредени нетно в брой или чрез предоставяне или емитиране на друг финансов инструмент. Следните позиции от приложение I към РКИ се класифицират като „Кредитни ангажименти“:
 а)
 „Форуърд депозити“.
 б)
 „Неусвоени кредитни улеснения“ които включват договори за „кредитиране“ или за предоставяне на „акцептни продукти“ при предварително определени условия.
 58.
 „Финансови гаранции“ са договори, които изискват от емитента да извърши определени плащания, за да възстанови на титуляра понесена от него загуба поради това, че определен длъжник не е извършил плащане, когато е станало изискуемо съгласно първоначалните или изменени условия на дългов инструмент. Съгласно МСФО или съвместимите национални общоприети счетоводни принципи тези договори отговарят на определението за договори за финансова гаранция по МСС 39, параграф 9 и МСФО 4, параграф A. Следните позиции от приложение I към РКИ се класифицират като „Финансови гаранции“:
 а)
 „Гаранции с характер на кредитен заместител“;
 б)
 „Кредитни деривати“, които отговарят на определението за финансова гаранция;
 в)
 „Неотменяеми стендбай акредитиви с характер на кредитни заместители“;
 59.
 „Други ангажименти“ включва следните позиции от приложение I към РКИ:
 а)
 „Неизплатената част от частично изплатени акции и ценни книжа“;
 б)
 „Издадени или потвърдени документарни акредитиви“;
 в)
 „Задбалансови позиции по търговско финансиране“;
 г)
 „Документарни акредитиви, при


text:
които предметът на доставка се явява като обезпечение, и други краткосрочни сделки“;
 д)
 „Варанти и обезщетения“ (в това число тръжни гаранции и гаранции за изпълнение) и „гаранции, които нямат характер на кредитни заместители“;
 е)
 „Банкови гаранции за доставка, митнически и данъчни гаранции“;
 ж)
 „Улеснения за емитиране на ценни книжа“ (NIFs) и „Револвиращи улеснения за поемане на емисии“ (RUFs);
 з)
 „Неусвоени кредитни улеснения“, които включват договори за „кредитиране“ или за предоставяне на „акцептни продукти“, при които няма предварително определени условия;
 и)
 „Неусвоени кредитни улеснения“, включващи договори за „закупуване на ценни книжа“ или за „предоставяне на гаранции“;
 к)
 „Неусвоени кредитни улеснения“ за тръжни гаранции и гаранции за изпълнение;
 л)
 „Други задбалансови позиции“ съгласно приложение I към РКИ.
 60.
 Съгласно МСФО или съвместимите национални общоприети счетоводни принципи следващите позиции се признават в баланса и съответно не следва да се отчитат като задбалансови експозиции:
 а)
 „Кредитни деривати“, които не отговарят на определението за финансови гаранции, са „деривати“ по МСС 39;
 б)
 „Акцепти“ са поети от дадена институция задължения за плащане при падежа на номиналната стойност на менителница, която обикновено покрива продажбата на стоки. Съответно те се класифицират в баланса като „търговски вземания“;
 в)
 „Джира на полици“, които не отговарят на критериите за отписване съгласно МСС 39;
 г)
 „Сделки с право на регресен иск“, които не отговарят на критериите за отписване съгласно МСС 39;
 д)
 „Активи, закупени по окончателни форуърд споразумения“ са „деривати“ съгласно МСС 39;
 е)
 „Споразумения за продажба с възможност за обратно изкупуване на активи съгласно определението по член 12, параграфи 3 и 5 от Директива 86/635/ЕИО“. В тези договори поемателят има правото, но не и задължението да върне активите по предварително договорена цена на определена (или подлежаща на определяне) дата. Следователно тези договори отговарят на определението за деривати по МСС 39, параграф 9.
 61.
 „От които: в неизпълнение“ включва номиналната сума на издадените кредитни ангажименти, финансови гаранции и други ангажименти, при които контрагентът е в неизпълнение съгласно член 178 от РКИ.
 62.
 „Номинална сума“ за задбалансови експозиции е сумата, която представя най-добре максималната експозиция на институцията към кредитен риск, без да отчита никакви държани обезпечения или други кредитни подобрения. По-специално, номиналната сума за поети финансови гаранции е максималната сума, която субектът би могъл да плати в случай на предявяване на гаранцията. Номиналната сума за кредитните ангажименти е неусвоената сума, която институцията е поела ангажимент да предостави като кредит. Номиналните суми са сумите на експозициите преди прилагането на конверсионните коефициенти и техниките за редуциране на кредитния риск.
 63.
 В образец 9.2 номиналната сума за получени кредитни ангажименти е общата неусвоена сума, която контрагентът е поел ангажимент да предостави като кредит на институцията. Номиналната сума за други получени ангажименти е общата сума, за която другата страна по сделката е поела ангажимент. За получени финансови гаранции „максимална сума на гаранцията, която може да бъде включена“ е максималната сума, която контрагентът би могъл да плати в случай на предявяване на гаранцията. Когато получена финансова гаранция е издадена от няколко гаранта, гарантираната сума се отчита само веднъж в този образец; Тя се разпределя към гаранта, който е


text:
по-значим от гледна точка на редуциране на кредитния риск.
 10. ДЕРИВАТИ (10 И 11)
 64.
 Балансовата стойност и условната стойност на дериватите, държани за търгуване, и дериватите, държани за отчитане на хеджиране, се отчита разбита по видове базисен риск, видове пазари (извънборсови спрямо организирани пазари) и видове продукти.
 65.
 Институциите отчитат дериватите, държани за отчитане на хеджиране, разбити по видове хеджиране.
 66.
 Деривати, включени в хибридни инструменти, които не са били отделени от основния договор, се отчитат в образци 10 и 11 според естеството на деривата. Стойността на основния договор не се включва в тези образци. Въпреки това, ако хибридният инструмент се отчита по справедлива стойност в печалбата или загубата, договорът като цяло се включва в категорията на държаните за търгуване финансови инструменти, отчитани по справедлива стойност в печалбата или загубата (и по този начин внедрените деривати не се отчитат в 10 и 11).
 10.1. Класифициране на дериватите по видове рискове
 67.
 Всички деривати се класифицират в следните категории рискове:
 а) лихвен: лихвените деривати са договори, свързани с лихвоносни финансови инструменти, чиито парични потоци се определят чрез референтни лихвени проценти или друг лихвен договор, например опция върху фючърсен договор за закупуване на съкровищен бон. Тази категория се ограничава до сделки, при които всички рамена имат експозиции към лихвения процент само в една валута. По този начин тя изключва договори, включващи обмен на няколко валути, например валутни лихвени суапове и валутни опции, както и други договори, при които преобладаващата рискова характеристика е валутният риск, които се отчитат като валутни договори. Лихвените договори включват споразумения за форуърдния лихвен процент, лихвени суапове в една валута, лихвени фючърси, лихвени опции (в това число лихвени тавани (caps), подове (floors), яки (collars) и коридори (corridors), лихвени суапции и лихвени варанти;
 б) капиталов: капиталовите деривати са договори, при които възвращаемостта или част от нея е обвързана с цената на определен капиталов инструмент или с индекс на цените на капиталовите инструменти;
 в) свързан с чуждестранна валута и злато: тези деривати включват договори с размяна на валути на форуърдния пазар и експозиция към злато. Следователно те обхващат окончателни форуърдни споразумения, суапове в чужда валута, валутни суапове (в това число валутни лихвени суапове), валутни фючърси, валутни опции, валутни суапции и валутни варанти. Дериватите в чужда валута включват всички сделки с експозиция към няколко валути, независимо дали в лихвени проценти или във валутни курсове. Договорите за злато включват всички сделки с експозиции към тази стока;
 г) кредитен: кредитните деривати са договори, които не отговарят на определението за финансови гаранции и при които изплащането е свързано предимно с оценка на кредитоспособността на конкретен референтен кредит. В договорите се предвижда разплащане, при което поне едно от двете рамена се определя от състоянието на референтния кредит. Изплащанията се задействат от редица събития, в това число неизпълнение, понижаване на рейтинга или предвидена промяна в кредитния спред на референтния актив;
 д) стоков: тези деривати са договори, при които възвращаемостта или част от нея е обвързана с цената или ценовия индекс на дадена стока, например благороден метал (различен от злато), нефт, дървен материал или селскостопански продукти;
 е)


text:
друг: тези деривати са всички други дериватни договори, които не включват експозиция към чужда валута, лихвен процент, капитал, стока или кредитен риск, например климатични деривати или застрахователни деривати.
 68.
 Когато даден дериват се влияе от няколко вида базисен риск, инструментът се разпределя в най-чувствителния вид риск. За деривати с множество експозиции в случай на несигурност сделките се разпределят в следния ред:
 а) стоки: в тази категория се отчитат всички дериватни сделки, включващи експозиция към стока или стоков индекс, независимо дали включват съвместна експозиция към стоки или към друга категория риск, която може да включва валутен, лихвен или капиталов;
 б) капиталови инструменти: с изключение на договори със съвместна експозиция към стоки и капиталови инструменти, които се отчитат като стоки, всички дериватни сделки, при които има обвързване със представянето на капиталови инструменти или капиталови индекси, се отчитат в категорията на капиталовите инструменти. В тази категория се включват капиталови сделки с експозиция към чужда валута или лихвени проценти;
 в) свързан с чуждестранна валута и злато: тази категория включва всички дериватни сделки (с изключение на вече отчетените в категориите „стоки“ и „капитал“) с експозиция към няколко валути, независимо дали се отнасят до лихвоносни финансови инструменти или валутни курсове.
 10.2. Суми, които се отчитат за дериватите
 69.
 „Балансовата стойност“ за всички деривати (хеджиращи или търговски) е справедливата стойност. Дериватите с положителна справедлива стойност (над нулата) са „финансови активи“, а дериватите с отрицателна справедлива стойност (под нулата) са „финансови пасиви“. „Балансовата стойност“ се отчита отделно за дериватите с положителна справедлива стойност („финансови активи“) и за тези с отрицателна справедлива стойност („финансови пасиви“). Към датата на първоначалното признаване даден дериват се класифицира като „финансов актив“ или „финансов пасив“ според неговата първоначална справедлива стойност. След първоначалното признаване, с увеличаването или намаляването на справедливата стойност на даден дериват условията за обмен могат да станат или благоприятни за институцията (и дериватът се класифицира като „финансов актив“), или неблагоприятни (и дериватът се класифицира като „финансов пасив“).
 70.
 „Условна стойност“ е брутната номинална сума на всички сделки, които са сключени, но все още не са уредени към референтната дата. За определянето на условната стойност се взема предвид по-специално следното:
 а)
 договорите с променливи номинални или условни стойности по главницата се отчитат на базата на номиналните или условните стойности по главницата към референтната дата;
 б)
 условната стойност, която се отчита за даден дериватен договор с мултиплициращ елемент, е ефективната условна стойност или номиналната стойност по договора;
 в)
 суапове: условната стойност на даден суап е базисната сума на главницата, на която се основава размяната на лихви, размяната на валути или друг приход или разход;
 г)
 капиталови и стокови договори: условната стойност, която се отчита за даден капиталов или стоков договор, е количеството стока или капиталов продукт, договорено за покупка или продажба, умножено по договорната цена на дадена единица. Условната стойност, която се отчита за стокови договори, при които главницата се разменя повече от веднъж, е сумата по договора, умножена по броя на оставащите размени на главницата по договора;
 д)
 кредитни деривати: сумата по договора, която се отчита за кредитни деривати, е номиналната стойност на


text:
съответния референтен кредит;
 е)
 дигиталните опции имат предварително определена доходност, която може да бъде парична сума или брой базисни договори. Условната стойност на дигиталните опции се определя или като предварително определената парична сума, или като справедливата стойност на базисния инструмент към референтната дата.
 71.
 Колоната „Условна стойност“ на дериватите включва за всяка позиция сбора от условните стойности на всички договори, по които институцията е страна, независимо дали дериватите се разглеждат като активи или пасиви на лицевата страна на баланса. Отчитат се всички условни стойности, независимо дали справедливата стойност на дериватите е положителна, отрицателна или равна на нула. Не се допуска нетиране между условни стойности.
 72.
 „Условната стойност“ се отчита в „общо“ или в „от които: продадени“ за следните позиции: „Извънборсови опции“, „Опции на организиран пазар“, „Стоки“ и „Други“. Позицията „от които: продадени“ включва условните стойности (цена на упражняване) на договорите, по които контрагентите (държатели на опцията) на институцията (продавач на опцията) имат право да упражнят опцията, а за позициите, свързани с деривати за кредитен риск, условните стойности на договорите, по които институцията (продавач на защитата) е продала (дава) защита на техните контрагенти (купувачи на защитата).
 10.3. Деривати, класифицирани като „икономическо хеджиране“
 73.
 Деривати, които не са ефективни инструменти за хеджиране съгласно МСС 39, се включват в портфейла „държани за търгуване“. Това се отнася също за деривати, държани за хеджиране, които не отговарят на изискванията на МСС 39, за да бъдат ефективни инструменти за хеджиране, както и за деривати, обвързани с некотирани капиталови инструменти, чиято справедлива стойност не може да бъде надеждно оценена.
 74.
 Деривати, „държани за търгуване“, които отговарят на определението за „икономическо хеджиране“, се отчитат отделно за всеки вид риск. Позицията „икономическо хеджиране“ включва дериватите, класифицирани като „държани за търгуване“, но те не са част от търговския портфейл съгласно определението по член 4, параграф 1, точка 86 от РКИ. Тази позиция не включва деривати, търгувани за собствена сметка.
 10.4. Разбивка на дериватите по сектори на контрагентите
 75.
 Балансовата стойност и общата условна стойност на деривати, държани за търгуване, както и на деривати, държани за отчитане на хеджиране, които се търгуват на извънборсов пазар, се отчита от контрагента, като се прилагат следните категории:
 а)
 „кредитни институции“,
 б)
 „други финансови предприятия“ и
 в)
 „други“, която включва всички други контрагенти.
 76.
 Всички извънборсови деривати, независимо от вида риск, с който са свързани, се разбиват по тези контрагенти. Разбивката на дериватите за кредитен риск по контрагенти се отнася до сектора, в който е разпределен контрагентът на институцията по договора (защита на купувача или продавача).
 11. ДВИЖЕНИЕ НА ПРОВИЗИИТЕ ЗА КРЕДИТНИ ЗАГУБИ И ОБЕЗЦЕНКА НА КАПИТАЛОВИ ИНСТРУМЕНТИ (12)
 77.
 „Увеличения, дължащи се на заделени суми за очаквани загуби през периода“ се отчитат, когато за основната категория активи или за контрагента определянето на обезценката за периода води до признаване на нетни разходи, т.е. за дадената категория или контрагент увеличенията на обезценката за периода превишават намаленията. „Намаления, дължащи се на заделени суми за очаквани загуби през периода“ се отчитат, когато за основната категория активи или за контрагента определянето на обезценката за периода води до признаване на


text:
нетни приходи, т.е. за дадената категория или контрагент намаленията на обезценката за периода превишават увеличенията.
 78.
 Както е обяснено в точка 50 от настоящата част, „отписвания“ могат да се извършват или като се признае намалението на стойността на финансовия актив направо в отчета за печалбите или загубите (без да се използва сметка за провизии), или като се намали сумата по сметките за провизии, свързани с даден финансов актив. „Намаления, дължащи се на размера на предвидените суми, съответстващи на провизиите“ означава намаления на натрупаната сума на провизиите, дължащи се на извършени през периода „отписвания“ поради това, че съответните дългови инструменти се считат за несъбираеми. „Корекции на стойността, записани направо в отчета за приходите и разходите“ са „отписвания“, извършени през периода пряко срещу сумата на съответния финансов актив.
 12. ПОЛУЧЕНИ ОБЕЗПЕЧЕНИЯ И ГАРАНЦИИ (13)
 12.1. Разбивка на кредити и аванси по обезпечения и гаранции (13.1)
 79.
 Залозите и гаранциите, които обезпечават кредитите и авансите, се отчитат по видове залози: ипотечни кредити и други обезпечени кредити, както и по финансови гаранции. Кредитите и авансите се разбиват по контрагенти.
 80.
 В образец 13.1 се отчита „Максималната сума на обезпечението или гаранцията, която може да бъде включена“. Сборът на сумите по дадена финансова гаранция и/или обезпечение, посочени в съответните колони в образец 13.1, не надвишава балансовата стойност на съответния кредит.
 81.
 За отчитането на кредити и аванси според вида залог се прилагат следните определения:
 а)
 в рамките на „Ипотечни кредити [кредити, обезпечени с недвижим имот]“, „Жилища“ включва кредити, обезпечени с недвижим жилищен имот, а „Търговски имоти“ — кредити, обезпечени със залози на недвижим търговски имот, и в двата случая съгласно определението по РКИ;
 б)
 в рамките на „Други обезпечени кредити“, „Парични средства [емитирани дългови инструменти]“ включва залози на влогове в институцията или дългови ценни книжа, емитирани от институцията, а „Други“ включва залози на други ценни книжа или активи. Под понятието „институция“ тук следва да се разбира институция, осигуряваща дълговите ценни книжа, които се използват като обезпечение (която фактически ги емитира), и получаваща кредита/аванса, а не отчитащата се институция, която получава обезпечението и предоставя кредита/аванса;
 в)
 „Получени финансови гаранции“ включва договори, които изискват от емитента да извърши определени плащания, за да възстанови на титуляра понесена от него загуба поради това, че определен длъжник не е извършил плащане, когато е станало изискуемо съгласно първоначалните или изменените условия на даден дългов инструмент.
 82.
 За кредити и аванси, които имат едновременно няколко вида обезпечения или гаранции, размерът на „Максималната сума на обезпечението/гаранцията, която може да бъде включена“ се разпределя според качеството на обезпечението/гаранцията, като се започва от това с най-добро качество.
 12.2. Обезпечения, придобити чрез влизане във владение през отчетния период [държани към отчетната дата] (13.2)
 83.
 Този образец включва балансовата стойност на обезпечението, което е получено между началото и края на референтния период и остава признато в баланса към референтната дата.
 12.3. Натрупани обезпечения, придобити чрез влизане във владение [материални активи] (13.3)
 84.
 „Реализиране на обезпечението [материални активи]“ е кумулативната балансова стойност на материалните активи, получена чрез влизане във владение на обезпечение, което остава признато в баланса към


text:
референтната дата, като се изключват активите, класифицирани като „Имоти, машини и съоръжения“.
 13. ЙЕРАРХИЯ НА СПРАВЕДЛИВАТА СТОЙНОСТ: ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ ПО СПРАВЕДЛИВА СТОЙНОСТ (14)
 85.
 Институциите отчитат стойността на финансовите инструменти, оценени по справедлива стойност, съгласно йерархията, предвидена в МСФО 13, параграф 72.
 86.
 „Промяна в справедливата стойност за периода“ включва печалби или загуби от преоценки през периода на инструментите, които все още съществуват към отчетната дата. Тези печалби или загуби се отчитат като такива за включване в отчета за приходите и разходите; по този начин се отчитат сумите преди данъчно облагане.
 87.
 „Натрупана промяна в справедливата стойност преди данъци“ включва сумата на печалбите или загубите от преоценки на инструменти, натрупана от първоначалното признаване до референтната дата.
 14. ОТПИСВАНЕ И ФИНАНСОВИ ПАСИВИ, СВЪРЗАНИ С ПРЕХВЪРЛЕНИ ФИНАНСОВИ АКТИВИ (15)
 88.
 Образец 15 включва информация за прехвърлените финансови активи или част от тях, които не отговарят на условието за отписване, и за напълно отписаните финансови активи, върху които институцията си запазва правата за обслужване.
 89.
 Съответните пасиви се отчитат според портфейла, в който свързаните с тях прехвърлени финансови активи са били включени като актив, а не според портфейла, в който са били включени като пасив.
 90.
 Колоната „Отписани суми с оглед изчисляването на капиталовото изискване“ включва балансовата стойност на финансовите активи, признати за счетоводни цели, но отписани за пруденциални цели, тъй като институцията ги третира като секюритизираща позиция за целите на изчисляването на капиталовото изискване съгласно член 109 от РКИ, тъй като е имало прехвърляне на значителен риск съгласно членове 243 и 244 от РКИ.
 91.
 „Споразумения за обратно изкупуване“ („репо споразумения“) са сделки, при които институцията получава пари в замяна на финансови активи, продадени по определена цена с ангажимент за обратно изкупуване на същите (или идентични) активи по фиксирана цена на определена бъдеща дата. Сделки, при които се извършва временно прехвърляне на злато срещу парично обезпечение, също се считат за „Споразумения за обратно изкупуване“. Сумите, получени от институцията в замяна на финансови активи, прехвърлени на трета страна („временен приобретател“), се класифицират в „репо споразумения“, когато съществува ангажимент за обръщане на операцията, а не само опция за това. Репо споразуменията включват също операции тип репо, които могат да бъдат:
 а)
 суми, получени в замяна на ценни книжа, прехвърлени временно на трета страна под формата на заемане на ценни книжа срещу парично обезпечение;
 б)
 суми, получени в замяна на ценни книжа, прехвърлени временно на трета страна под формата на споразумение за продажба/обратно изкупуване.
 92.
 „Споразумения за обратно изкупуване“ („репо споразумения“) и „кредити за репо сделки“ („обратни репо сделки“) включват парични средства, получени или предоставени в кредит от институцията.
 93.
 При отписани финансови активи по дадена секюритизационна сделка институцията декларира печалбите (загубите) от позицията в отчета за доходите, съответстващ на „отчетните портфейли“, в които са били включени финансовите активи преди отписването им.
 15. РАЗБИВКА НА ИЗБРАНИ ПОЗИЦИИ ОТ ОТЧЕТА ЗА ПРИХОДИТЕ И РАЗХОДИТЕ (16)
 94.
 За избрани позиции от отчета са доходите се отчитат допълнителни разбивки на печалбите (или приходите) и загубите (или разходите).
 15.1. Приходи и разходи за лихви по инструменти и по сектори


text:
на контрагентите (16.1)
 95.
 Лихвите се разбиват по приходи от лихви върху финансови и други активи и разходи за лихви върху финансови и други пасиви. „Приходи от лихви върху финансови активи“ включва приходи от лихви върху деривати, държани за търгуване, дългови ценни книжа и кредити и аванси. Вземат се предвид всички инструменти, включени в различните портфейли, с изключение на включените в позициите „деривати — отчитане на хеджиране“, които не се използват за хеджиране на лихвен риск. За целите на образец 16.1 късите позиции се разглеждат като финансови пасиви. Вземат се предвид всички инструменти, включени в различните портфейли, с изключение на включените в позициите „Деривати — отчитане на хеджиране“, които не се използват за хеджиране на лихвен риск.
 96.
 Лихвата върху деривати, държани за търгуване, включва сумите, свързани с държаните за търгуване деривати, отговарящи на условието за „икономическо хеджиране“, които са включени като приходи или разходи за лихви с цел коригиране на приходите и разходите по хеджираните финансови инструменти от икономическа, но не и от счетоводна гледна точка.
 15.2. Печалби или загуби от отписване на финансови активи и пасиви, които не се отчитат по справедлива стойност в печалбата или загубата, по инструменти (16.2)
 97.
 Печалбите и загубите от отписване на финансови активи и финансови пасиви, които не се отчитат по справедлива стойност в печалбата или загубата, се разбиват по видове финансови инструменти и по отчетни портфейли. За всяка позиция се отчита реализираната нетна печалба или загуба от отписаната сделка. Нетната сума представлява разликата между реализираните печалби и реализираните загуби.
 15.3. Печалби или загуби от финансови активи и пасиви, държани за търгуване, по инструменти (16.3)
 98.
 Печалбите и загубите от финансови активи и пасиви, държани за търгуване, се разбиват по видове инструменти. Всяка позиция в разбивката представлява нетната реализирана или нереализирана сума (печалби минус загуби) по финансовия инструмент.
 15.4. Печалби или загуби от финансови активи и пасиви, държани за търгуване, по рискове (16.4)
 99.
 Печалбите и загубите от финансови активи и финансови пасиви, държани за търгуване, се разбиват също по видове рискове; всяка позиция в разбивката представлява нетната реализирана или нереализирана сума (печалби минус загуби) по базисния риск (лихвен, капиталов, валутен, кредитен, стоков и др.), свързан с експозицията, включително съответните деривати. Печалбите и загубите от курсови разлики се включват в позицията, в която са включени останалите печалби и загуби от конвертирания инструмент. Включват се печалбите и загубите от активи и пасиви, различни от деривати, както следва:
 а)
 лихвени инструменти: в това число търгуване на кредити и аванси, депозити и дългови ценни книжа (държани или емитирани);
 б)
 капиталови инструменти: в това число търгуване на акции, квоти на ПКИПЦК и други;
 в)
 търгуване с валута: в това число търгуване единствено на валутни борси;
 г)
 инструменти за кредитен риск: в това число търгуване на дългови ценни книжа, обвързани със заеми;
 д)
 стоки: тази позиция включва само деривати, тъй като стоките, държани с намерение за търгуване, се отчитат в „Други активи“, а не във „Финансови активи, държани за търгуване“.
 е)
 други: в това число търгуване на финансови инструменти, които не могат да бъдат класифицирани в други


text:
категории.
 15.5. Печалби или загуби от финансови активи и пасиви, отчитани по справедлива стойност в печалбата или загубата, по инструменти (16.5)
 100.
 Печалбите и загубите от финансови активи и пасиви, отчитани по справедлива стойност в печалбата или загубата, се разбиват по видове инструменти. Институциите отчитат нетната реализирана и нереализирана сума и размера на промяната в справедливата стойност през периода поради промени в кредитния риск (собствен кредитен риск на кредитополучателя или емитента).
 15.6. Печалби или загуби от отчитане на хеджиране (16.6)
 101.
 Печалбите и загубите от отчитане на хеджиране се разбиват по видове отчитане на хеджиране: хеджиране на справедлива стойност, хеджиране на паричен поток и хеджиране на нетни инвестиции в чуждестранни дейности. Печалбите и загубите от хеджиране на справедлива стойност се разбиват между инструмента за хеджиране и хеджираната позиция.
 15.7. Обезценка на финансови и нефинансови активи (16.7)
 102.
 „Допълнения“ се отчитат, когато за отчетния портфейл или основната категория активи определянето на обезценката за периода води до признаване на нетни разходи. „Обратни възстановявания“ се отчитат, когато за отчетния портфейл или основната категория активи определянето на обезценката води до признаване на нетни приходи.
 16. РАВНЕНИЕ МЕЖДУ СЧЕТОВОДНИЯ ОБХВАТ НА КОНСОЛИДАЦИЯТА И ОБХВАТА НА КОНСОЛИДАЦИЯТА ПО РКИ (17)
 103.
 „Счетоводен обхват на консолидацията“ включва балансовата стойност на активи, пасиви и собствен капитал, както и номиналните суми на задбалансовите експозиции, изготвени въз основа на счетоводния обхват на консолидацията; т.е. в консолидацията се включват застрахователните предприятия и нефинансовите предприятия.
 104.
 В този образец позицията „Инвестиции в дъщерни предприятия, смесени предприятия и асоциирани предприятия“ не включва дъщерни предприятия, тъй като при счетоводния обхват на консолидацията всички дъщерни предприятия са напълно консолидирани.
 105.
 „Активи по презастрахователни и застрахователни договори“ включва активите по цедирани презастрахователни договори, както и активите, свързани с издадени застрахователни и презастрахователни договори, ако има такива.
 106.
 „Пасиви по застрахователни и презастрахователни договори“ включва пасивите по издадени застрахователни и презастрахователни договори.
 17. ГЕОГРАФСКА РАЗБИВКА (20)
 107.
 Образец 20 се представя, когато институцията превиши прага, посочен в член 5, параграф 1, буква а), подточка iv). Географската разбивка по място на дейностите в образци 20.1—20.3 прави разграничение между „местни“ и „неместни“ дейности. „Място“ означава юрисдикцията по учредяване на юридическото лице, което е признало съответния актив или пасив; за клонове това означава юрисдикцията по местонахождението им. За тези цели „местни“ включва дейностите, признати в държавата членка по местонахождение на институцията.
 108.
 Образци 20.4 — 20.7 съдържат информация „по отделни държави“ според местонахождението на прекия контрагент. Разбивката, която се представя, включва експозиции или пасиви към местни субекти във всяка чужда държава, в която институцията има експозиции. Експозициите или пасивите към наднационални организации не се отнасят към държавата на установяване на институцията, а към географска категория „Други държави“.
 109.
 В образец 20.4 за дългови инструменти се отчита „брутната балансова стойност“ съгласно определението по точка 45 от част 2. Сумата, която се отчита за деривати и капиталови инструменти, е балансовата стойност. „От които: необслужвани“ кредити и аванси се отчитат съгласно посоченото в точки 145—157 от настоящото приложение. Преструктурирането на дълг обхваща всички „дългови“ договори за целите на образец 19, попадащи в обхвата


text:
на мерките за преструктуриране, посочени в точки 163—179 от настоящото приложение. Образец 20.7 се представя с класификацията по кодовете по NACE на база „по отделни държави“. Кодовете по NACE се отчитат на първо ниво на категоризация (по „раздели“).
 18. МАТЕРИАЛНИ И НЕМАТЕРИАЛНИ АКТИВИ: АКТИВИ, ПОДЛЕЖАЩИ НА ОПЕРАТИВЕН ЛИЗИНГ (21)
 110.
 За целите на изчисляването на прага по член 9, буква д), активи, отдадени на лизинг от институцията (лизингодател) на трети страни по споразумения, които отговарят на изискванията за оперативен лизинг по съответната счетоводна рамка, се разделят на общата сума на материалните активи.
 111.
 Съгласно МСФО или съвместимите национални общоприети счетоводни принципи активи, които са отдадени на лизинг от институцията (лизингодател) на трети страни по договори за оперативен лизинг, се отчитат разбити по методите за оценка.
 19. УПРАВЛЕНИЕ НА АКТИВИ, ПОПЕЧИТЕЛСТВО И ДРУГИ ОБСЛУЖВАЩИ ФУНКЦИИ (22)
 112.
 За целите на изчисляването на прага по член 9, буква е), сумата на „нетните приходи от такси и комисиони“ е абсолютната стойност на разликата между „приходите от такси и комисиони“ и „разходите за такси и комисиони“. За същите цели сумата на „нетната лихва“ е абсолютната стойност на разликата между „приходите от лихви“ и „разходите за лихви“.
 19.1. Приходи и разходи за такси и комисиони по дейности (22.1)
 113.
 Приходите и разходите за такси и комисиони се отчитат по видове дейности. Съгласно МСФО или съвместимите национални общоприети счетоводни принципи този образец включва приходи и разходи за такси и комисиони, различни от:
 а)
 сумите, включени при определянето на ефективния лихвен процент по финансовите инструменти [МСФО 7, параграф 20, буква в)], и
 б)
 суми, възникващи от финансови инструменти, отчитани по справедлива стойност в печалбата или загубата [МСФО 7, параграф 20, буква в), подточка i)].
 114.
 Не се включват разходи по сделката, които се отнасят пряко към придобиването или емитирането на финансови инструменти, които не се отчитат по справедлива стойност в печалбата или загубата. Те са част от стойността на първоначално придобиване/емитиране на тези инструменти и се амортизират в печалбата или загубата през остатъчния им живот, като се прилага ефективният лихвен процент [вж. МСС 39, параграф 43].
 115.
 Разходите по сделката, които се отнасят пряко към придобиването или емитирането на финансови инструменти, отчитани по справедлива стойност в печалбата или загубата, се включват в „Нетни печалби или загуби от финансови активи и пасиви, държани за търгуване“ или „Нетни печалби или загуби от финансови активи и пасиви, отчитани по справедлива стойност в печалбата или загубата“. Те не са част от стойността на първоначално придобиване или емитиране на тези инструменти и се признават веднага в печалбата или загубата.
 116.
 Институциите отчитат приходите и разходите за такси и комисиони по следните критерии:
 а)
 „Ценни книжа. Емисии“ включва такси и комисиони, получени за участие в поемането или емитирането на ценни книжа, които не са поети или емитирани от институцията;
 б)
 „Ценни книжа. Нареждания за прехвърляне“ включва такси и комисиони от приемането, прехвърлянето и изпълнението от името на клиентите на нареждания за покупка или продажба на ценни книжа;
 в)
 „Ценни книжа. Други“ включва такси и комисиони, получени от институцията за предоставянето на други услуги,


text:
свързани с ценни книжа, които не са поети или емитирани от нея;
 г)
 „Клиринг и сетълмент“ включва приходи (разходи) за такси и комисиони, получени (начислени) на институцията при участието ѝ в клирингови и сетълмент улеснения на контрагенти;
 д)
 „Управление на активи“, „Попечителство“, „Централни административни услуги за предприятия за колективно инвестиране“, „Фидуциарни сделки“, „Платежни услуги“ включват приходи (разходи) за такси и комисиони, получени (начислени) на институцията, когато предоставя тези услуги;
 е)
 „Структурирано финансиране“ включва такси и комисиони, получени за участие в поемането или емитирането на финансови инструменти, различни от ценни книжа, поети или емитирани от институцията;
 ж)
 „Такси за обслужване от секюритизационни дейности“ включва в приходната част приходите от такси и комисиони, генерирани от институцията, предоставяща услуги по обслужване на кредити, а в разходната част — разходите за такси и комисиони, начислени на институцията от доставчиците на кредитни услуги;
 з)
 „Издадени кредитни ангажименти“ и „Предоставени финансови гаранции“ включват признатата като приход през периода сума на амортизацията на таксите и комисионите за тези дейности, призната първоначално в „други финансови пасиви“;
 и)
 „Получени кредитни ангажименти“ и „Получени финансови гаранции“ включват разходите за такси и комисиони, признати от институцията в резултат на извършеното начисляване от контрагента, който е поел ангажимента за предоставяне на кредит или е предоставил финансовата гаранция;
 к)
 „Други“ включва останалите приходи (разходи) за такси и комисиони, генерирани (начислени) от институцията, например получените от „други ангажименти“, от услуги, свързани с чуждестранна валута (като обмяна на чуждестранни банкноти или монети), или от предоставянето (получаването) на други консултации или услуги срещу такси.
 19.2. Активи, включени в предоставените услуги (22.2)
 117.
 Дейност, свързана с управлението на активи, попечителски функции и други услуги, предоставени от институцията, се отчита като се прилагат следните определения:
 а)
 „Управление на активи“ се отнася до активи на клиенти, чието управление се осигурява от институцията. „Управлението на активи“ се отчита по видове клиенти: предприятия за колективно инвестиране, пенсионни фондове, клиентски портфейли, управлявани по преценка, и други инвестиционни схеми;
 б)
 „Попечителски активи“ се отнася до услугите по доверително пазене и администриране на финансови инструменти за сметка на клиентите, предоставяни от институцията, и до услугите, свързани с попечителство, например управление на парични средства и обезпечения. „Попечителските активи“ се отчитат по видове клиенти, чиито активи се държат от институцията, като се прави разграничение между предприятия за колективно инвестиране и други. Позицията „от които: поверени на други субекти“ се отнася до сумата на активите, включени в попечителските активи, за които институцията е предоставила ефективно попечителство на други субекти;
 в)
 „Централни административни услуги за предприятия за колективно инвестиране“ се отнася до административните услуги, предоставени от институцията на предприятия за колективно инвестиране. Това включва, наред с другото, посреднически услуги, услуги по съставяне на счетоводни документи; по изготвяне на проспекти, финансови отчети и всички други документи, предназначени за инвеститорите; по водене на кореспонденцията чрез разпространение на финансови отчети и всички други документи, предназначени за инвеститорите; по извършването на емисии и изкупуване и воденето на регистъра на инвеститорите; както и по изчисляване на нетната стойност на активите;
 г)
 „Фидуциарни сделки“ се отнася до дейностите, при които институцията действа от свое


text:
име, но за сметка и на риск на своите клиенти. Много често при фидуциарните сделки институцията предоставя услуги, например по управление на попечителски активи, на структурирано предприятие или управлява портфейли по преценка. Всички фидуциарни сделки се отчитат изключително в тази позиция, без да се взема предвид дали институцията предоставя допълнително други услуги;
 д)
 „Платежни услуги“ се отнася до събирането от името на клиентите на плащанията по дългови инструменти, които нито са признати в баланса на институцията, нито са поети от нея;
 е)
 „Средства на клиенти, които се разпределят, но не се управляват“ се отнася до продукти, емитирани от субекти извън групата, които институцията е разпределила към настоящите си клиенти. Тази позиция се отчита по видове продукти;
 ж)
 „Сума на активите, включени в предоставените услуги“ включва сумата на активите, по отношение на които институцията действа, като се прилага справедливата стойност. Могат да се прилагат други бази за оценка, включително номинална стойност, ако справедливата стойност не е налична. В случаите, когато институцията предоставя услуги на субекти като предприятия за колективно инвестиране, инвестиционни фондове и др., съответните активи могат да бъдат представени по стойността, по която тези субекти отчитат активите в своите баланси. Отчетените суми включват начислената лихва, ако е целесъобразно.
 20. ДЯЛОВЕ В НЕКОНСОЛИДИРАНИ СТРУКТУРИРАНИ ПРЕДПРИЯТИЯ (30)
 118.
 „Усвоена ликвидна подкрепа“ означава сборът от балансовата стойност на кредитите и авансите, предоставени на неконсолидирани структурирани предприятия, и балансовата стойност на държаните дългови ценни книжа, емитирани от неконсолидирани структурирани предприятия.
 21. СВЪРЗАНИ ЛИЦА (31)
 119.
 Институциите отчитат суми и/или сделки, свързани с балансовите и задбалансовите експозиции, при които контрагентът е свързано лице.
 120.
 Вътрешногруповите сделки и вътрешногруповите неизплатени салда се премахват. В „Дъщерни предприятия и други субекти от същата група“ институцията включва салдата и сделките с дъщерни предприятия, които не са премахнати поради това, че дъщерните предприятия не са включени напълно в обхвата на пруденциалната консолидация, или поради това, че съгласно член 19 от РКИ дъщерните предприятия са изключени от обхвата на пруденциалната консолидация, тъй като са несъществени или, по отношение на институции, които са част от по-голяма група, поради това, че предприятия са дъщерни на крайното дружество майка, а не на институцията. В „Асоциирани предприятия и смесени предприятия“ институцията включва частите от салда и сделки със смесени предприятия и асоциирани предприятия от групата, към която принадлежи даденият субект, които не са премахнати при прилагането на пропорционалната консолидация или метода на собствения капитал.
 21.1. Свързани лица: задължения и вземания от тях (31.1)
 121.
 Сумата, която се отчита в „Кредитни ангажименти, финансови гаранции и други получени ангажименти“ е сборът от „номиналната сума“ на получените кредитни ангажименти, „максималната сума на обезпечението/гаранцията, която може да бъде включена“ за получени финансови гаранции и „номиналната сума“ на другите получени ангажименти.
 21.2. Свързани лица: разходи и приходи от сделки с тях (31.2)
 122.
 „Печалби или загуби от отписването на нефинансови активи“ включва печалбите и загубите от отписването на нефинансови активи, генерирани по сделки със свързани лица. Тази позиция включва печалбите и загубите от отписването на нефинансови активи, които са били генерирани по сделки със свързани лица и са част от


text:
следните позиции в „Отчета за приходите и разходите“:
 а)
 „Печалби или загуби от отписването на инвестиции в дъщерни предприятия, смесени предприятия и асоциирани предприятия“;
 б)
 „Печалби или загуби от отписването на нефинансови активи, различни от държаните за продажба“;
 в)
 „Печалба или загуба от нетекущи активи и групи за изваждане от употреба, класифицирани като държани за продажба, които не отговарят на изискванията за преустановени дейности“, и;
 г)
 „Печалба или загуба след данъци от преустановени дейности“.
 22. СТРУКТУРА НА ГРУПАТА (40)
 123.
 Институциите представят подробна информация за дъщерните предприятия, смесените предприятия и асоциираните предприятия към отчетната дата. Отчитат се всички дъщерни предприятия, независимо от дейността им. Ценните книжа, класифицирани като „Финансови активи, държани за търгуване“, „Финансови активи, отчитани по справедлива стойност в печалбата или загубата“, „Финансови активи на разположение за продажба“ и „Обратно изкупени собствени акции“, т.е. притежаваните от отчитащата се институция собствени акции, не попадат в обхвата на този образец.
 22.1. Структура на групата: „поотделно за всеки субект“ (40.1)
 124.
 Отчита се следната информация поотделно за всеки субект:
 а)
 „ИКПС“ (LEI код) включва идентификационния код на правния субект, в който е инвестирано;
 б)
 „Код на субекта“ включва идентификационния код на субекта, в който е инвестирано; Този код на субекта представлява идентификатор на реда и трябва да е уникален за всеки ред от образец 40.1.
 в)
 „Наименование на субекта“ включва наименованието на субекта, в който е инвестирано;
 г)
 „Дата на влизане“ означава датата, на която субектът, в който е инвестирано, е влязъл в „обхвата на групата“;
 д)
 „Акционерен капитал“ означава общият размер на капитала, емитиран от субекта, в който е инвестирано, към референтната дата;
 е)
 „Собствен капитал на субекта, в който е инвестирано“, „Общо активи на субекта, в който е инвестирано“ и „Печалба или (загуба) на субекта, в който е инвестирано“ включват сумите по тези позиции от последните финансови отчети на субекта, в който е инвестирано;
 ж)
 „Местопребиваване на субекта, в който е инвестирано“ означава страната по местопребиваване на субекта, в който е инвестирано;
 з)
 „Сектор на субекта, в който е инвестирано“ означава секторът на контрагента съгласно определението по точка 35 от част 1;
 и)
 в „код по NACE“ се посочва според основната дейност на субекта, в който е инвестирано. За нефинансовите предприятия кодовете по NACE се отчитат на първо ниво на категоризация (по „раздели“); за финансовите предприятия кодовете по NACE се отчитат с второ ниво на детайлност (по „поделения“).
 к)
 „Натрупани дялове на собствения капитал ( %)“ е процентът на инструментите за собственост, държани от институцията към референтната дата;
 л)
 „Права на глас ( %)“ означава процентите на правата на глас, свързани с инструментите за собственост, държани от институцията към референтната дата;
 м)
 „Структура на групата [взаимовръзки]“ включва връзката между дружеството майка и субекта, в който е инвестирано (дъщерно предприятие, смесено предприятие или асоциирано предприятие);
 н)
 „Счетоводно третиране [отчитаща се група]“ показва счетоводното третиране съгласно обхвата на счетоводната консолидация (пълна консолидация, пропорционална консолидация, метод на собствения капитал или др.);
 о)
 „Счетоводно третиране [група по РКИ]“ показва счетоводното третиране съгласно обхвата на консолидация по РКИ (пълна консолидация, пропорционална консолидация, метод на собствения


text:
капитал или др.),
 п)
 „Балансова стойност“ означава сумите, отчетени в баланса на институцията за субекти, в които е инвестирано, които не са нито напълно, нито пропорционално консолидирани;
 р)
 „Цена на придобиване“ означава сумата, платена от инвеститорите;
 с)
 „Връзка на репутацията със субекта, в който е инвестирано“ означава сумата на репутацията, отчетена в консолидирания баланс на институцията за субекта, в който е инвестирано, в позициите „репутация“ или „инвестиции в дъщерни предприятия, смесени предприятия и асоциирани предприятия“;
 т)
 „Справедлива стойност на инвестициите, за които има публикувани котировки“ означава цената към референтната дата; тя се посочва, само ако инструментите са котирани.
 22.2. Структура на групата: „поотделно за всеки инструмент“ (40.2)
 125.
 За всеки инструмент поотделно се отчита следната информация:
 а)
 „Код на ценна книга“ включва ISIN кода на ценната книга. За ценни книги без присвоен ISIN се посочва друг код, който определя еднозначно ценната книга; „Код на ценна книга“ и „Код на предприятието — държател“ формират съставен идентификатор на реда и трябва заедно да са уникални за всеки ред от образец 40.2.
 б)
 „Код на предприятието — държател“ е идентификационният код на субекта от групата, който държи инвестицията;
 в)
 „Код на субекта“, „Натрупани капиталови дялове ( %)“, „Балансова стойност“ и „Цена на придобиване“ са определени по-горе. Сумите съответстват на ценната книга, държана от съответното предприятие — държател.
 23. СПРАВЕДЛИВА СТОЙНОСТ (41)
 23.1. Йерархия на справедливата стойност: финансови инструменти по амортизирана стойност (41.1)
 126.
 В този образец се отчита информация за справедливата стойност на финансовите инструменти, изчислена по амортизирана стойност с помощта на йерархията по МСФО 7, параграф 27, буква а).
 23.2. Използване на опция за справедлива стойност (41.2)
 127.
 В този образец се отчита информация за използването на опция за справедлива стойност за финансови активи и пасиви, отчитани по справедлива стойност в печалбата или загубата. „Хибридни договори“ включва балансовата стойност на хибридните финансови инструменти, класифицирани като цяло в тези отчетни портфейли, т.е. тук се включват неразделените хибридни инструменти в тяхната цялост.
 23.3. Хибридни финансови инструменти, които не се отчитат по справедлива стойност в печалбата или загубата (41.3)
 128.
 В този образец се отчита информация за хибридните финансови инструменти с изключение на хибридните договори, отчитани по справедлива стойност в печалбата или загубата в „опция за справедлива стойност“, които се отчитат в образец 41.2.
 129.
 „Държани за търгуване“ включва балансовата стойност на хибридните финансови инструменти, класифицирани като цяло във „Финансови активи, държани за търгуване“ или във „Финансови пасиви, държани за търгуване“, т.е. тя включва неразделените хибридни инструменти в тяхната цялост.
 130.
 Другите редове включват балансовата стойност на основните договори, които са били отделени от внедрените деривати съгласно съответната счетоводна рамка. Балансовите стойности на внедрените деривати, отделени от тези договори съгласно съответната счетоводна рамка, се отчитат в образци 10 и 11.
 24. МАТЕРИАЛНИ И НЕМАТЕРИАЛНИ АКТИВИ: БАЛАНСОВА СТОЙНОСТ ПО МЕТОДИ ЗА ОЦЕНКА (42)
 131.
 „Имоти, машини и съоръжения“, „Инвестиционни имоти“ и „Други нематериални активи“ се отчитат по критериите, използвани за тяхната оценка.
 132.
 „Други нематериални активи“ включва всички други нематериални активи, различни от репутация.
 25. ПРОВИЗИИ (43)
 133.
 Този образец включва равнението между балансовата стойност на


text:
позицията „Провизии“ в началото и в края на периода според естеството на движението.
 26. ПЛАНОВЕ С ДЕФИНИРАНИ ДОХОДИ И ДОХОДИ НА НАЕТИ ЛИЦА (44)
 134.
 Тези образци включват натрупаната информация за всички планове с дефинирани доходи на институцията. При наличие на няколко плана с дефиниран доход се отчита сборът на сумите по всички планове.
 26.1. Елементи на активите и пасивите по план с дефинирани доходи (44.1)
 135.
 „Елементи на активите и пасивите по планове с дефиниран доход“ показва равнението на натрупаната настояща стойност на всички нетни пасиви (активи) по планове с дефиниран доход, както и правата за възстановяване [МСС 19, параграф 140, букви а), б)].
 136.
 „Нетни активи по планове с дефиниран доход“ включва в случай на излишък сумите на излишъка, които се признават в баланса, тъй като не се засягат от ограниченията, предвидени в МСС 19, параграф 63. Сумата по тази позиция и сумата, призната в поясняваща позиция „Справедлива стойност на право за възстановяване, признато като актив“, се включват в позицията „Други активи“ на баланса.
 26.2. Движение по задълженията за изплащане на дефиниран доход (44.2)
 137.
 „Движение по задълженията за изплащане на дефиниран доход“ показва равнението на началния баланс и баланса в края на периода на натрупаната настояща стойност на всички задължения на институцията за изплащане на дефиниран доход. Ефектите на различните елементи, посочени в МСС 19, параграф 141, през периода се представят поотделно.
 138.
 Сумата на „Баланса към края на периода [настояща стойност]“ в образеца за движението по задълженията за изплащане на дефиниран доход е равна на „Настоящата стойност на задълженията за изплащане на дефиниран доход“.
 26.3. Поясняващи позиции [свързани с разходите за персонала] (44.3)
 139.
 За отчитането на поясняващите позиции, свързани с разходите за персонала, се прилагат следните определения:
 а)
 „Пенсии и сходни разходи“ включва сумата, призната през периода като разходи за персонала за задължения за изплащане на доходи след напускане (планове с дефинирани вноски и планове с дефиниран доход) и вноски в социалноосигурителни фондове.
 б)
 „Плащания на базата на акции“ включва сумата, призната през периода като разходи за персонала за плащания на базата на акции.
 27. РАЗБИВКА НА ИЗБРАНИ ПОЗИЦИИ ОТ ОТЧЕТА ЗА ПРИХОДИТЕ И РАЗХОДИТЕ (45)
 27.1. Печалби или загуби от отписване на нефинансови активи, различни от такива, държани за продажба (45.2)
 140.
 Печалбите и загубите от отписване на нефинансови активи, различни от такива, държани за продажба, се разпределят по видове активи; всяка позиция включва печалбата или загубата от отписания актив (например имот, софтуер, хардуер, злато, инвестиция).
 27.2. Други приходи и разходи за дейността (45.3)
 141.
 Другите приходи и разходи за дейността се разбиват по следните позиции: корекции на справедливата стойност на активи, оценени по модела на справедливата стойност; приходи от наем и преки разходи за дейността, свързани с инвестиционен имот; приходи и разходи по оперативен лизинг, несвързан с инвестиционен имот, и други приходи и разходи за дейността.
 142.
 „Оперативен лизинг, несвързан с инвестиционен имот“ включва в колоната „Приходи“ получените приходи, а в колоната „Разходи“ — разходите, направени от институцията като лизингодател при дейностите по оперативен лизинг, различни от свързаните с активи, класифицирани като инвестиционен


text:
имот. Разходите на институцията като лизингополучател се включват в позицията „Други административни разходи“.
 143.
 Печалбите или загубите от преоценки на запасите от ценни метали и други стоки, оценени по справедлива стойност, минус разходите за продажба, се отчитат в позициите, включени в „Други приходи от дейността. Други“ или „Други разходи за дейността. Други“.
 28. ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В СОБСТВЕНИЯ КАПИТАЛ (46)
 144.
 Отчетът за промените в собствения капитал оповестява равнението между балансовата стойност в началото на периода (начален баланс) и в края на периода (баланс в края на периода) за всеки елемент на собствения капитал.
 29. НЕОБСЛУЖВАНИ ЕКСПОЗИЦИИ (18)
 145.
 За целите на образец 18 необслужвани експозиции са тези експозиции, които отговарят на следните критерии:
 а)
 съществени експозиции, които са в просрочие от повече от 90 дни;
 б)
 смята се, че без реализиране на обезпечението е малко вероятно длъжникът да изплати изцяло своите кредитни задължения, независимо от наличието на просрочена сума или броя на дните на просрочието.
 146.
 Категоризацията като необслужвани експозиции се прилага независимо от класификацията на експозицията като експозиция в неизпълнение за регулаторни цели в съответствие с член 178 от РКИ или като обезценена експозиция за счетоводни цели в съответствие с приложимата счетоводна рамка.
 147.
 Експозициите, по които се счита, че е настъпило неизпълнение в съответствие с член 178 от РКИ, и експозициите, за които е установено, че са обезценени в съответствие с приложимата счетоводна рамка, се разглеждат винаги като необслужвани експозиции. Експозиции с „колективни провизии за възникнали, но неотчетени загуби“, посочени в точка 38 от настоящото приложение, не се разглеждат като необслужвани експозиции, освен ако не отговарят на критериите, за да бъдат разглеждани като необслужвани експозиции.
 148.
 Експозициите се категоризират за целия си размер и без да се взема предвид наличието на обезпечение. Съществеността се определя в съответствие с член 178 от РКИ.
 149.
 За целите на образец 18, „експозиции“ включва всички дългови инструменти (заеми и аванси — включително парични салда при централни банки и други депозити на виждане — и дългови ценни книжа) и задбалансови експозиции, с изключение на експозициите, държани за търгуване. Задбалансовите експозиции обхващат следните отменяеми и неотменяеми позиции:
 а)
 издадени кредитни ангажименти;
 б)
 предоставени финансови гаранции;
 в)
 други поети ангажименти.
 Експозициите включват нетекущи активи и групи за изваждане от употреба, класифицирани в съответствие с МСФО 5 като държани за продажба.
 150.
 За целите на образец 18, дадена експозиция е „с просрочие“, когато сумата по главницата, лихвата или таксите не е платена към датата, на която е била дължима.
 151.
 За целите на образец 18, „длъжник“ означава длъжник по смисъла на член 178 от РКИ.
 152.
 Поет ангажимент се счита за необслужвана експозиция за номиналния си размер в случаите, когато неговото усвояване или използване по друг начин би довело до експозиции, за които има риск да не бъдат изплатени в пълния си размер без реализация на обезпечението.
 153.
 Предоставените финансови гаранции се считат за необслужвани експозиции за номиналния си размер в случаите, когато съществува риск контрагентът („гарантираната страна“) да прибегне до финансовата гаранция, в т.ч. конкретно когато базовата гарантирана експозиция отговаря на посочените в точка


text:
145 критерии, за да се счита за необслужвана. Когато гарантираната страна е в просрочие по дължима сума по силата на договор за финансова гаранция, отчитащата се институция преценява дали произтичащото от това вземане отговаря на критериите за необслужване.
 154.
 Експозиции, класифицирани като необслужвани в съответствие с точка 145, се категоризират или като необслужвани на индивидуална основа („на база трансакция“), или като необслужвани за цялостната експозиция към определен длъжник („на база длъжник“). При категоризацията на необслужвани експозиции на индивидуална основа или към даден длъжник трябва да се използват следните подходи за категоризиране на различните видове необслужвани експозиции:
 а)
 по отношение на необслужваните експозиции, класифицирани като експозиции в неизпълнение съгласно член 178 от РКИ, се прилага подходът за категоризиране по член 178;
 б)
 по отношение на експозициите, класифицирани като необслужвани поради обезценка в съответствие с приложимата счетоводна рамка, се прилагат критериите за признаване в съответствие с приложимата счетоводна рамка;
 в)
 по отношение на други необслужвани експозиции, които не са класифицирани нито като експозиции в неизпълнение, нито като обезценени, се прилагат разпоредбите на член 178 от РКИ за експозиции в неизпълнение.
 155.
 Когато институция има балансови експозиции към длъжник, които са в просрочие от повече от 90 дни и брутната балансова стойност на просрочените експозиции представлява повече от 20 % от брутната балансова стойност на всички балансови експозиции към този длъжник, всички балансови и задбалансови експозиции към този длъжник се считат за необслужвани. Когато длъжник е част от група, е необходимо също да бъде преценено дали е необходимо и експозициите към други субекти от групата да бъдат считани за необслужвани, когато те вече не се разглеждат като обезценени или в неизпълнение съгласно член 178 от РКИ, с изключение на експозициите, които са обект на изолирани спорове, несвързани с платежоспособността на контрагента.
 156.
 Счита се, че експозициите не са вече необслужвани, когато е изпълнено всяко едно от следните условия:
 а)
 експозицията отговаря на изходните критерии, прилагани от отчитащата се институция, за да не бъде вече класифицирана като обезценена или в неизпълнение;
 б)
 състоянието на длъжника се е подобрило до такава степен, че съществува вероятност той да погаси изцяло задълженията си в съответствие с първоначалните или съответно изменените условия;
 в)
 длъжникът не дължи суми, просрочието по които надхвърля 90 дни.
 Експозициите остават класифицирани като необслужвани, докато тези условия не бъдат изпълнени, дори когато вече изпълняват критериите, прилагани от отчитащата се институция, за да не бъдат вече класифицирани като обезценени или в неизпълнение съгласно приложимата счетоводна рамка и съответно член 178 от РКИ.
 Предвид това, че по определение необслужваните експозиции обхващат държаните за продажба нетекущи активи, необслужвана експозиция, класифицирана в съответствие с МСФО 5 като държан за продажба нетекущ актив, продължава да бъде класифицирана като необслужвана експозиция.
 157.
 Необслужваните експозиции с мерки за преструктуриране (6) престават да се разглеждат като необслужвани, когато са изпълнени следните условия:
 а)
 експозициите не се разглеждат като обезценени или в неизпълнение;
 б)
 от момента на прилагане на мерките за преструктуриране е изминала една година;
 в)
 след прилагането на мерките за преструктуриране няма просрочени суми или опасения по отношение на пълното погасяване


text:
на експозицията според условия, действащи след преструктурирането. Липсата на опасения се определя след проведен от институцията анализ на финансовото състояние на длъжника. Счита се, че липсват опасения, когато длъжникът е платил, чрез редовните си плащания в съответствие с условията за преструктуриране, сума, равна по размер на дължимата преди това сума (при просрочени суми) или равна на вече отписаната сума (при липса на просрочени суми), в рамките на мерките за преструктуриране или длъжникът е доказал по друг начин способността си да спази действащите след преструктурирането условия.
 Тези специфични условия ще се прилагат в допълнение към критериите, прилагани от отчитащите се институции спрямо обезценените експозиции и тези в неизпълнение съгласно приложимата счетоводна рамка и съответно член 178 от РКИ.
 158.
 Просрочените експозиции се отчитат поотделно и в целия им размер в рамките на категориите за обслужвани и необслужвани експозиции. Обслужваните експозиции с просрочие от по-малко от 90 дни се отчитат поотделно в целия им размер.
 159.
 Необслужваните експозиции се отчитат поотделно според времевите интервали на просрочие. Експозициите, които не са в просрочие или са в просрочие от 90 или по-малко дни, но все пак са определени като необслужвани поради вероятността за непълно погасяване, се отчитат в специална колона. Експозициите, по които има просрочени суми и съществува вероятност за непълно погасяване, се разпределят според времевите интервали на просрочие в съответствие с броя на просрочените дни.
 Паричните салда при централни банки и другите депозити на виждане се отчитат в ред 070, както и в редове 080 и 100 от образец 18.
 В образец 18 не се отчитат необслужваните експозиции, класифицирани в съответствие с МСФО 5 като държани за продажба.
 160.
 Следните експозиции следва да бъдат представени в отделни колони:
 а)
 експозиции, за които се смята, че са обезценени в съответствие с приложимата счетоводна рамка, с изключение на случаите, когато по експозициите има възникнали, но неотчетени загуби;
 б)
 експозициите, по които се счита, че е настъпило неизпълнение в съответствие с член 178 от РКИ.
 161.
 Данните за „натрупаната обезценка“ и „натрупаните промени в справедливата стойност, произтичащи от кредитния риск“ се отчитат в съответствие с точка 46. „Натрупана обезценка“ означава намалението на балансовата стойност на експозицията — пряко или чрез използването на корективна сметка. Натрупаната обезценка, отчетена във връзка с необслужвани експозиции, не включва възникналите, но неотчетени загуби. Възникналите, но неотчетени загуби се отчитат в натрупаната обезценка по обслужваните експозиции. „Натрупаните промени в справедливата стойност, произтичащи от кредитния риск“ се отчитат за експозициите, отчитани по справедлива стойност в печалбата или загубата, в съответствие с приложимата счетоводна рамка.
 162.
 Информацията относно държаните обезпечения и финансовите гаранции, получени във връзка с необслужваните експозиции, се отчита отделно. Сумите, отчетени за получените обезпечения и финансови гаранции, се изчисляват в съответствие с точки 79—82. Поради това сборът на сумите, отчетени както за обезпеченията, така и за финансовите гаранции, се определя по балансовата стойност на свързаната експозиция.
 30. ПРЕСТРУКТУРИРАНИ ЕКСПОЗИЦИИ (19)
 163.
 За целите на образец 19, преструктурирани експозиции са дългови договори, по отношение на които са били наложени мерки за преструктуриране. Мерките за преструктуриране се състоят от концесии в полза на


text:
длъжник, който изпитва или предстои да изпита затруднения при изпълнението на своите финансови задължения („финансови затруднения“).
 164.
 За целите на образец 19, концесия означава едно от следните действия:
 а)
 изменение на предишния ред и условия на договор, които се счита, че длъжникът няма да може да спази поради финансовите си затруднения („проблемен дълг“), водещи до неспособност за обслужване на дълга, като подобно изменение се разрешава единствено когато длъжникът изпитва финансови затруднения;
 б)
 частично или цялостно рефинансиране на договора за проблемния дълг, което се разрешава единствено когато длъжникът изпитва финансови затруднения.
 Концесиите могат да обхващат и загуба за кредитора.
 165.
 Към доказателствата за наличието на концесия спадат:
 а)
 предходните условия на договора са така променени, че изменените условия на договора облагодетелстват в по-силна степен длъжника;
 б)
 вписване в изменения договор на по-благоприятни условия в сравнение с тези, които другите длъжници със сходен рисков профил биха получили от същата институция към дадения момент.
 166.
 Упражняването на клаузи, които употребени по преценка на длъжника дават възможност на длъжника да променя условията на договора („внедрени клаузи за преструктуриране“), следва да бъде третирано като концесия, когато институцията дава одобрение за изпълнението на тези клаузи, след като е заключила, че длъжникът изпитва финансови затруднения.
 167.
 „Рефинансиране“ означава използването на дългови договори, за да се гарантира пълното или частичното изплащане на друг дългов договор, чиито текущи условия не могат да бъдат изпълнени от длъжника.
 168.
 За целите на образец 19, „длъжник“ включва всички физически и юридически лица от групата на длъжника, попадащи в счетоводния обхват на консолидацията.
 169.
 За целите на образец 19 „дълг“ включва заемите и авансите (включително паричните салда при централни банки и другите депозити на виждане), дълговите ценни книжа и издадените отменими и неотменими кредитни ангажименти, с изключение на експозициите, държани за търгуване. „Дълг“ включва нетекущите активи и групите за изваждане от употреба, класифицирани в съответствие с МСФО 5 като държани за продажба.
 170.
 За целите на образец 19, „експозиция“ има същото значение, като даденото за „дълг“ по точка 169.
 171.
 За целите на образец 19, „институция“ означава институцията, която е приложила мерките за преструктуриране.
 172.
 Експозициите се считат за преструктурирани, когато по тях има концесия, независимо от това дали има просрочени суми или от класифицирането на експозиции като обезценени експозиции в съответствие с приложимата счетоводна рамка или като експозиции в неизпълнение съгласно член 178 от РКИ. Експозиции не трябва да се третират като преструктурирани, когато длъжникът не е във финансово затруднение. Въпреки това посочените по-долу мерки се третират като мерки за преструктуриране:
 а)
 изменен договор, който е бил класифициран като необслужван преди изменението или ще бъде определен като необслужван при липсата на изменение;
 б)
 направеното по договора изменение обхваща пълно или частично обезсилване чрез отписване на дълг;
 в)
 институцията одобрява използването на внедрени клаузи за преструктуриране по отношение на длъжник, който не обслужва задълженията си, или ще бъде считан за такъв, ако не бъдат приложени тези клаузи;
 г)
 едновременно със или в близък период от време след концесията на допълнителен дълг от институцията, длъжникът е извършил плащания по главницата или лихвата по друг


text:
договор с институцията, който е бил необслужван или би бил класифициран като такъв при липсата на рефинансиране.
 173.
 Изменение, включващо погасявания в резултат на влизане във владение на обезпечение, се третира като мярка за преструктуриране, когато това изменение представлява концесия.
 174.
 Налице е оборима презумпция, че е било извършено преструктуриране при следните обстоятелства:
 а)
 измененият договор е бил изцяло или частично в просрочие от повече от 30 дни (без да бъде необслужван) поне веднъж в рамките на трите месеца преди неговото изменение или при липсата на изменение е щял да бъде частично или изцяло в просрочие от повече от 30 дни;
 б)
 едновременно със или в близък период от време след концесията на допълнителен дълг от институцията, длъжникът е извършил плащания по главницата или лихвата по друг договор с институцията, който е бил частично или изцяло в просрочие от повече от 30 дни поне веднъж в рамките на трите месеца преди рефинансирането;
 в)
 институцията одобрява използването на внедрени клаузи за преструктуриране по отношение на длъжник, който е в просрочие от повече от 30 дни, или ще бъде считан за такъв, ако не бъдат приложени тези клаузи;
 175.
 Финансовите затруднения се оценяват на равнище длъжник, както е посочено в точка 168. Само експозициите, спрямо които са били приложени мерки за преструктуриране, се определят като преструктурирани експозиции.
 176.
 В съответствие с параграфи 145—162 и 177—179 преструктурираните експозиции се отнасят или към обслужваните, или към необслужваните експозиции. Класифицирането като „преструктурирана експозиция“ се преустановява, когато са изпълнени следните условия:
 а)
 преструктурираната експозиция се счита за обслужвана, включително когато е била прекласифицирана от категория „необслужвана“, след като анализът на финансовото състояние на длъжника показва, че вече не отговаря на условията, за да се счита за необслужвана;
 б)
 изтекъл е минималният две годишен изпитателен срок от датата, на която е било счетено, че преструктурираната експозиция е обслужвана;
 в)
 в рамките на най-малко половината от изпитателния срок са били извършвани редовни плащания на суми, които не са незначителни по размер, средно по главницата или лихвата;
 г)
 никоя от експозициите към длъжника не е в просрочие от повече от 30 дни в края на изпитателния срок.
 177.
 Когато посочените в точка 176 условия не са били изпълнени в края на изпитателния срок, експозицията следва да продължи да бъде определяна като обслужвана преструктурирана експозиция в изпитателен срок, докато бъдат изпълнени всички условия. Условията биват оценявани най-малко веднъж на тримесечие. Предвид това, че по определение преструктурираните експозиции обхващат държаните за продажба нетекущи активи, преструктурирана експозиция, класифицирана в съответствие с МСФО 5 като държан за продажба нетекущ актив, продължава да бъде класифицирана като преструктурирана експозиция.
 178.
 Преструктурирана експозиция може да бъде разглеждана като обслужвана от датата, на която са били приложени мерките за преструктуриране, когато е изпълнено едно от следните условия:
 а)
 това удължаване не е наложило експозицията да бъде класифицирани като необслужвана;
 б)
 експозицията не е била разглеждана като необслужвана към датата, на която мерките за преструктуриране са били удължени.
 179.
 Когато по отношение на обслужвана преструктурирана експозиция в изпитателен срок се прилагат допълнителни мерки за преструктуриране или просрочието по


text:
нея надхвърли 30 дни, тя се класифицира като необслужвана.
 180.
 „Обслужвани експозиции с мерки за преструктуриране“ (обслужвани преструктурирани експозиции), са преструктурираните експозиции, които не удовлетворяват критериите за необслужвани експозиции и са категоризирани като обслужвани такива. Обслужваните преструктурирани експозиции са в изпитателен срок в съответствие с параграф 176, включително когато се прилага параграф 178. Преструктурираните експозиции в изпитателен срок, които са извадени от категория „необслужвани експозиции“, се отчитат отделно в рамките на обслужваните експозиции с мерки за преструктуриране в колона „от които: Обслужвани преструктурирани експозиции в изпитателен срок“.
 „Необслужвани експозиции с мерки за преструктуриране“ (необслужвани преструктурирани експозиции), са преструктурираните експозиции, които удовлетворяват критериите за необслужвани експозиции и са категоризирани като необслужвани такива. Тези необслужвани преструктурирани експозиции обхващат следните експозиции:
 а)
 експозиции, които са станали необслужвани вследствие на прилагането на мерки за преструктуриране;
 б)
 експозиции, които са били необслужвани преди удължаването на мерките за преструктуриране;
 в)
 преструктурираните експозиции, които са били преквалифицирани от категорията на обслужваните експозиции, включително преквалифицираните при прилагане на параграф 179.
 Когато мерките за преструктуриране се прилагат и спрямо необслужваните експозиции, размерът на преструктурираните експозиции се отчита отделно в колоната „от които: преструктуриране на необслужвани експозиции“.
 Преструктурираните експозиции, квалифицирани като парични салда при централни банки и други депозити на виждане, се отчитат в ред 070, както и в редове 080 и 100 от образец 19.
 В образец 19 не се отчитат преструктурираните експозиции, класифицирани в съответствие с МСФО 5 като държани за продажба.
 181.
 Колоната „Рефинансиране“ обхваща брутната балансова стойност на новия договор („рефинансиране на дълг“), предоставена като част от операциите по рефинансиране, която се квалифицира като мярка за преструктуриране, както и брутната балансова стойност по стария изплатен договор, която все още не е погасена.
 182.
 Преструктурираните експозиции, по които има изменения и рефинансиране, се отнасят в колона „Инструменти, редът и условията по които са били изменени“ или в колона „Рефинансиране“ според мярката, която оказва най-силно влияние върху паричните потоци. Рефинансиране от страна на няколко банки се отчита в колона „Рефинансиране“ за целия размер на предоставеното рефинансиране на дълга или за рефинансирания дълг, все още непогасен при отчитащата се институция. Преобразуването на няколко заема в нов дълг се отчита като изменение, освен ако не съществува паралелна операция по рефинансиране, която оказва по-голямо въздействие върху паричните потоци. Когато преструктуриране, осъществено чрез изменение на реда и условията на проблемна експозиция, води до нейното отписване и до признаването на нова експозиция, тази нова експозиция се третира като нов преструктуриран дълг.
 183.
 Натрупаната обезценка и натрупаните промени в справедливата стойност, произтичащи от кредитния риск, се отчитат в съответствие с точка 46. „Натрупана обезценка“ означава намалението на балансовата стойност на експозицията — пряко или чрез използването на корективна сметка. Размерът на „натрупаната обезценка“, който се отчита в колона „по необслужвани експозиции с мерки за преструктуриране“ за необслужвани експозиции, не включва възникналите, но неотчетени загуби. Възникналите, но неотчетени загуби се отчитат в колона „по обслужвани експозиции с мерки за преструктуриран“. „Натрупаните промени в справедливата стойност, произтичащи от кредитния риск“ се отчитат за експозициите, отчитани по справедлива стойност в печалбата или загубата, в съответствие с приложимата


text:
счетоводна рамка.
 ЧАСТ 3
 ОТНАСЯНЕ НА КЛАСОВЕТЕ ЕКСПОЗИЦИИ КЪМ СЕКТОРИТЕ НА КОНТРАГЕНТИТЕ
 1.
 В таблиците по-долу са отнесени класовете експозиции, които се прилагат за изчисляването на капиталовите изисквания съгласно Регламента за капиталовите изисквания, към секторите на контрагентите, които се използват в таблиците, посочени в общата рамка за финансова отчетност (FINREP).
 Таблица 2
 Стандартизиран подход
 Класове експозиции съгласно стандартизирания подход (член 112 от РКИ)
 Сектори на контрагентите съгласно Общата рамка за финансова отчетност
 Коментар
 а)
 централно правителство или централни банки
 1)
 централни банки
 2)
 сектор „Държавно управление“
 Тези експозиции се отнасят към секторите на контрагентите съгласно общата рамка за финансова отчетност според естеството на прекия контрагент
 б)
 регионалните правителства или местните органи на власт
 2)
 сектор „Държавно управление“
 в)
 субекти от публичния сектор
 2)
 сектор „Държавно управление“
 г)
 многостранни банки за развитие
 3)
 кредитни институции
 д)
 международни организации
 2)
 сектор „Държавно управление“
 е)
 институции (т.е. кредитни институции и инвестиционни посредници)
 3)
 кредитни институции
 4)
 други финансови предприятия
 Тези експозиции се отнасят към секторите на контрагентите съгласно общата рамка за финансова отчетност според естеството на прекия контрагент
 ж)
 предприятия
 2)
 сектор „Държавно управление“
 4)
 други финансови предприятия
 5)
 нефинансови предприятия
 6)
 домакинства
 з)
 експозиции на дребно
 4)
 други финансови предприятия
 5)
 нефинансови предприятия
 6)
 домакинства
 Тези експозиции се отнасят към секторите на контрагентите съгласно общата рамка за финансова отчетност според естеството на прекия контрагент
 и)
 обезпечени с ипотеки на недвижим имот
 2)
 сектор „Държавно управление“
 3)
 кредитни институции
 4)
 други финансови предприятия
 5)
 нефинансови предприятия
 6)
 домакинства
 Тези експозиции се отнасят към секторите на контрагентите съгласно общата рамка за финансова отчетност според естеството на прекия контрагент
 й)
 в неизпълнение
 1)
 централни банки
 2)
 сектор „Държавно управление“
 3)
 кредитни институции
 4)
 други финансови предприятия
 5)
 нефинансови предприятия
 6)
 домакинства
 Тези експозиции се отнасят към секторите на контрагентите съгласно общата рамка за финансова отчетност според естеството на прекия контрагент
 йа)
 позиции, свързани с особено висок риск
 1)
 централни банки
 2)
 сектор „Държавно управление“
 3)
 кредитни институции
 4)
 други финансови предприятия
 5)
 нефинансови предприятия
 6)
 домакинства
 Тези експозиции се отнасят към секторите на контрагентите съгласно общата рамка за финансова отчетност според естеството на прекия контрагент
 к)
 покрити облигации
 3)
 кредитни институции
 4)
 други финансови предприятия
 5)
 нефинансови предприятия
 Тези експозиции се отнасят към секторите на контрагентите съгласно общата рамка за финансова отчетност според естеството на прекия контрагент.
 л)
 секюритизиращи позиции
 2)
 сектор „Държавно управление“
 3)
 кредитни институции
 4)
 други финансови предприятия
 5)
 нефинансови предприятия
 6)
 домакинства
 Тези експозиции се отнасят към секторите на контрагентите съгласно общата рамка за финансова отчетност според базисния риск, свързан с обезпечаването. Когато в общата рамка за финансова отчетност секюритизираните позиции остават признати в баланса, за сектори на контрагентите се посочват секторите на преките контрагенти по тези позиции.
 м)
 институции и предприятия с краткосрочна кредитна оценка
 3)
 кредитни институции
 4)
 други финансови предприятия
 5)
 нефинансови предприятия
 Тези експозиции се отнасят към секторите на контрагентите съгласно общата рамка за финансова отчетност според естеството на прекия контрагент
 н)
 предприятия за колективно инвестиране
 капиталови инструменти
 Инвестициите в ПКИ се класифицират като капиталови инструменти в