text:
от една държава на произход (Украйна).
 (48)
 Според някои становища търсенето в сектора на строителството в ЕС, който е едно от основните местоназначения за валцдрата, е нараснало с 2,8 % през 2018 г. и се очаква да продължи да бележи ръст с темп от 1,6 % през периода 2019—2021 г. Този модел на ръст обаче вече беше отчетен в оценката, която доведе до определяне на настоящото количествено равнище на тарифните квоти. На практика при налагане на окончателните мерки Комисията прибави допълнителни 5 % към традиционното равнище на вноса, за да актуализира данните за минали периоди и да вземе под внимание нормалния ръст на търсенето през следващите години. Освен това дори либерализирането на защитните мерки след първата година от прилагането им да бъде изменено в посока намаляване (14), то в действителност увеличава допълнително равнището на наличните тарифни квоти, за да се удовлетвори твърдяното повишаване на търсенето извън предвидения ръст. Въз основа на това Комисията счита, че настоящото равнище на тарифната квота за категория продукти 16 е било подходящо и че не е съществувал риск от недостиг на пазара на Съюза.
 (49)
 По отношение на твърдението за изкуствено ограничаване на предлагането от страна на производителите от Съюза, според информацията, с която разполага Комисията (която включва проверените отговори на въпросника, представени от производителите от Съюза в рамките на разследването, довело до налагането на окончателни мерки), производството и продажбите на промишлеността на Съюза (на свободния пазар) през периода 2013—2017 г. са бележели постоянен ръст. В същия период продажбите към свързани дружества (продажби за собствено потребление) също са нараснали макар и в много по-малки обеми. Данните показаха, че обемът на продажбите на свободния пазар (в Съюза) е бил над три пъти по-голям от продажбите за собствено потребление в Съюза за същия период. Освен това няма доказателства, които да показват, че посоката на толкова ясна и последователна тенденция, наблюдавана през последните години, наскоро е претърпяла радикален обрат. Следователно наличните събрани доказателства противоречат на направеното твърдение.
 (50)
 По отношение на потенциалното натрупване на запаси събраните доказателства противоречат на твърдението, че вносът е осъществяван от всички държави на произход на редовни и последователни равнища. Всъщност, макар това да е било вярно за редица държави на произход, както и за остатъчната тарифна квота в третото тримесечие (февруари — март 2019 г.), останалите държави на произход, които са и най-значими (Турция и Русия), са изчерпали наличната за пет месеца тарифна квота в рамките на няколко дни или седмици. Този анормален модел беше потвърден също така за първите дни на втория период от прилагането на мерките (до 19 юли 2019 г. Турция беше изчерпала 60 % от годишната си конкретна тарифна квота за държавата). Освен това Комисията констатира, че остатъчната тарифна квота в последното тримесечие на първия период от прилагането на мерките (от 1 април до 30 юни 2019 г.) е била изчерпана само от две държави (Турция и Русия) още на втория ден от съответното тримесечие (т.е. на 2 април 2019 г.), докато в предходното тримесечие (2 февруари — 31 март 2019 г.) тази остатъчна тарифна квота е била използвана


text:
от няколко държави с равномерен темп в рамките на тримесечието. Такова необичайно бързо изчерпване на равнището на тарифната квота от страна на някои държави на произход не може да се тълкува като „редовни и последователни равнища на търговия“.
 (51)
 По отношение на искането за разделяне на категория 16 Комисията припомни, че в Регламент (ЕС) 2019/159 по изключение е разделила две категории и е обяснила причините за това решение. След като анализира внимателно получените в тази връзка становища, Комисията определи, че не е доказана никаква промяна в обстоятелствата, налагаща разделяне на която и да било друга категория. Комисията посочва, че в становищата на автомобилната промишленост на ЕС (ACEA) дори не се споменава необходимостта от потенциална корекция в тази категория. Комисията отбеляза също така, че единствено фактът, че определени видове в рамките на категория продукти се използват в автомобилния сектор, не оправдава автоматичното им разграничено третиране в рамките на мерките. По-скоро е необходимо да се докаже, че въвеждането на такава корекция би било в интерес на Съюза. Следователно предоставените доказателства не са били достатъчни, за да може Комисията да изведе заключението, че корекцията наистина е в интерес на Съюза.
 (52)
 По отношение на въздействието на окончателните защитни мерки върху способността да се произвежда конкретен продукт, за който е необходим определен вид валцдрат, Комисията посочи, че предоставените доказателства сочат последователна и бързо намаляваща тенденция при продажбите на този продукт в периода от 2013 г. до 2018 г., т.е. преди въвеждане на защитните мерки. Следователно това твърдение не е било подкрепено с достатъчно доказателства.
 (53)
 Във връзка с това Комисията счита, че няма достатъчно доказателства, които да обосновават увеличаване на тарифната квота за тази категория продукти.
 Специфична оценка: категория 25 — заварени тръби с големи диаметри
 (54)
 Някои страни заявиха, че настоящото разпределение на тарифните квоти за категория 25 следва да се измени поради промяна в обстоятелствата. По-специално някои страни изложиха аргумента, че голям проект за газопровод (Северен поток 2), за който през 2017 г. е било внесено голямо количество тръби от Русия, сега навлиза в крайните си етапи и че във връзка с това разпределението на тарифните квоти за този продукт няма да е подходящо, тъй като няма да е представително за настоящото положение на пазара. Сочи се, че това твърдение е щяло да бъде подкрепено от наблюдаваните тенденции при вноса от Русия. С оглед на това тези страни изложиха аргументи, че вече не е необходимо да има конкретни за всяка държава тарифни квоти за тази категория, а по-скоро трябва да се въведе единна обща тарифна квота, за да се избегне недостиг на предлагането за други предстоящи проекти.
 (55)
 От една страна, Русия е държавата с най-голяма индивидуална ТК за тази категория (на която се падат около 70 % от сумарната ТК). В рамките на прегледа анализът, който Комисията извърши на относимите данни за вноса, показа, че вносът от Русия е намалявал с постоянен темп след резкия пик през 2017 г. След това увеличение равнището на внос от Русия е претърпяло драстичен спад през 2018 г. (въпреки че обемите са останали относително големи).

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
Тази тенденция на спад обаче се е ускорила в периода на прилагане на окончателните защитни мерки. Анализът на използването на тарифните квоти показа, че вследствие на това Русия не е усвоила голяма част от конкретната си ТК през първата година от прилагането на мерките (30 % усвояване) (15). Този спад в усвояването на ТК е бил отражение на нуждите на посочения в съображение (54) единичен инженерен проект.
 (56)
 От друга страна, други държави доставчици за тази категория продукти са изчерпали изцяло своите конкретни за всяка държава ТК и са използвали до 79 % от общата ТК (като се има предвид, че обемът на тази обща тарифна квота е сравнително малък).
 (57)
 Предвид промяната в обстоятелствата във връзка с посочения в съображение (54) инженерен проект и най-скорошното наблюдавано развитие в усвояването на ТК Комисията счете, че е необходимо съществуващата тарифна квота да бъде заменена с единна обща тарифна квота. Беше преценено, че тази промяна в системата от ТК е в интерес на Съюза, тъй като може в по-голяма степен да ограничи риска от потенциален недостиг на предлагането, произтичащ от неподходящо разпределение на ТК, като същевременно гарантира подходящо многообразие на предлагането и равни възможности за участие на всички потенциални доставчици в евентуални нови инженерни проекти, за които е необходимо използването на тази категория продукти.
 (58)
 Комисията посочи, че ако за сметка на това бъде запазено разпределението на ТК по държави, спрямо които понастоящем се прилагат окончателните мерки, участието на доставчици от други потенциални държави на произход в процедурите за възлагане на обществени поръчки за други текущи или бъдещи проекти би могло да бъде нарушено неоправдано. Същият проблем би могъл да възникне и ако Комисията определи таван за всяка държава доставчик, както реши да направи при категория 1. Така Комисията счете, че запазването на първоначалното положение не е в интерес на Съюза и че промяната в разпределението на ТК за тази категория е обоснована.
 (59)
 Подобно на всички общи квоти в рамките на съществуващите мерки, общата ТК за категория 25 следва да се прилага на тримесечна основа.
 Обща оценка: искания по отношение на категориите продукти
 (60)
 Докато в предишните съображения бяха разгледани подробно основанията за потенциални корекции на ТК за категориите продукти, за които се отнасяха повечето коментари, представени от заинтересованите страни, в настоящия подраздел се представят в по-сбит вид исканията и твърденията, отправени по отношение на останалите категории продукти, посредством доводи от общо естество за съответните категории.
 (61)
 Някои заинтересовани страни поискаха увеличаване на онези конкретни за всяка държава ТК, които са били изчерпани преди края на относимия период. Някои от тези страни изложиха аргументи, че самият факт, че дадена конкретна за държава ТК е изчерпана, е достатъчно доказателство, обосноваващо нейното увеличаване. В същия смисъл някои от тези страни отбелязаха също така, че определеното с окончателните мерки равнище на ТК е твърде ниско, тъй като за някои категории продукти равнищата на внос през 2018 г. са били по-високи в сравнителен план от количествените равнища на разглежданите ТК.
 (62)
 На първо място, Комисията отбеляза, че с изключение на две категории продукти, за останалите


text:
двадесет и четири категории е било налице неусвоено количество от ТК от една или няколко държави на произход, от остатъчната тарифна квота или и от двете. Както беше посочено в съображение (15), общото неусвоено количество на ТК в периода на прилагане на временните мерки (от 18 юли 2018 г. до 1 февруари 2019 г.) и през първия период от прилагането на окончателните мерки (от 2 февруари 2019 г. до 30 юни 2019 г.) е надвишавало 3 милиона тона. Въз основа на това Комисията изрази несъгласие с твърденията, че цялостното количествено равнище на ТК е било определено твърде ниско. Освен това фактът, че определени ТК в рамките на дадена категория продукти са били изчерпани преди края на относимия период, не представлява сам по себе си промяна в обстоятелствата, която да наложи автоматично увеличаване на ТК, ако не бъдат предоставени допълнителни доказателства, че изчерпването се е дължало на нарастване на търсенето, което не е било предвидено към момента на приемане на окончателните мерки. Комисията припомни, че основанието за приемане на защитни мерки е да се въведат мерки за спешно реагиране на увеличен внос на конкретни продукти. За разлика от това в много от исканията, отправени в рамките на прегледа, чисто и просто се настояваше за увеличаване на количественото равнище на ТК, без да се предоставят каквито и да е доказателства за промяна в обстоятелствата (като например отсъствието на риск от отклоняване на търговията). Следователно отправените на тази основа искания бяха счетени за несъстоятелни.
 (63)
 Някои заинтересовани страни поискаха от Комисията да промени периода, който се използва за изчисляването на ТК. В много случаи тези страни поискаха да се използва периодът 2016—2018 г., за да се отрази най-скорошното и в обичайния случай най-високото равнище на внос.
 (64)
 В Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/159 и с оглед на член 15 от Регламент (ЕС) 2015/478 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2015 г. относно общите правила за внос (16) (наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 2015/478“), както и на принципите на пропорционалност и недискриминация, Комисията отбеляза, че тарифните квоти са били изчислени на основата на средното равнище на вноса през последните три представителни години (2015—2017 г.). Комисията припомни, че както е обяснено в известието за започване на разследването в рамките на прегледа, целта на този преглед е да се формулират много специфични корекции на съществуващите мерки, ако след тяхното приемане има достатъчно доказателства, че е настъпила промяна в обстоятелствата. Освен това във всеки случай заинтересованите страни не са успели да покажат по какъв начин избраният от Комисията период е несъвместим с относимите правила или принципи на правото на Съюза. Предвид това Комисията изведе заключението, че периодът, използван за установяване на разглежданата тарифна квота, няма да бъде преразглеждан в рамките на настоящия преглед.
 (65)
 Някои заинтересовани страни обърнаха внимание на факта, че определени конкретни за всяка държава ТК не са били усвоени изцяло. В някои случаи равнището на усвояване наистина е било пренебрежимо ниско. Тези страни поискаха от Комисията да преразпредели тези обеми сред други доставчици, които може да са изчерпали своите тарифни квоти.
 (66)


text:
Комисията призна, че определени конкретни за всяка държава ТК не са били усвоени изцяло и че в някои конкретни случаи равнището на усвояване е било необичайно ниско. Комисията припомни, че разпределението на ТК сред определени държави е направено въз основа на традиционния внос, за да се запазят традиционните търговски потоци. В това отношение нито една заинтересована страна не предостави достатъчно доказателства, че необичайно ниското равнище на използване се дължи на трайна промяна в обстоятелствата за съответните видове продукти. Заинтересованите страни не предоставиха такива доказателства и за твърденията, че неусвоените квоти са предизвикали проблеми с цялостен недостиг на предлагането за съответните категории продукти, дотолкова че съществуващото разпределение на разглежданите ТК вече да не може да бъде считано за подходящо и да налага преразглеждане. Следователно Комисията изведе заключението, че няма достатъчно основания, които да налагат лишаване на който и да е от традиционните доставчици от квотата му.
 (67)
 Що се отнася до неусвоените остатъчни квоти в края на всяко от първите три тримесечия на даден период, някои заинтересовани страни поискаха от Комисията също така да прехвърля всички неусвоени ТК в края на даден период към следващия.
 (68)
 Комисията не може да приеме това искане. Следва да се отбележи, че равнището на наличните ТК за всеки период се изчислява на годишна основа. Следователно прехвърлянето на неусвоените квоти от един период към друг би „раздуло“ наличните ТК за всеки период отвъд равнището на традиционния внос за минали периоди и вследствие на това би създало риск от подкопаване на ефективността на мерките.
 (69)
 Някои заинтересовани страни също така поискаха от Комисията да предостави конкретни за всяка държава ТК на определени държави дори и в случаите, в които вносът от тях в дадена категория е под 5 % за периода, който се счита за относим за разпределянето на ТК (2015—2017 г.).
 (70)
 Комисията припомни, че методът на разпределяне на ТК е един и същ за всички категории продукти и държави на произход. Критерият за разпределяне на конкретна тарифна квота на дадена държава, определен в Регламент (ЕС) 2019/159, беше вносът от нея да представлява най-малко 5 % от средния внос в дадена категория продукти за периода 2015—2017 г. Получените в тази връзка становища не предоставят никакво обективно основание за промяна на този подход. Освен това съгласно правилата на СТО предоставянето по изключение на конкретни за всяка държава ТК, когато не е достигнат прагът от 5 %, би представлявало дискриминация между заинтересованите страни. Следователно Комисията не може да приеме тези искания.
 (71)
 Други заинтересовани страни се позоваха на различни разпоредби, включени в двустранни търговски споразумения, сключени от Европейския съюз с определени търговски партньори, с цел получаване на освобождаване от мерките или на преференциално третиране на вноса от тях.
 (72)
 Комисията отбеляза, че във всички двустранни търговски споразумения, посочени от страните, се предвижда възможността за приемане на защитни мерки. Следователно не може да се иска освобождаване на това основание. Освен това Комисията изрази несъгласие със становището, че следва да предостави преференциално третиране на някои държави за сметка на други. Такива двустранни споразумения не предвиждат, нито налагат каквото и да


text:
е задължение на Съюза за такова разграничително третиране по отношение на други страни, спрямо които се прилагат мерки. Освен това нито една заинтересована страна не успя да посочи такива разпоредби в съответните споразумения. Следователно Комисията не може да приеме тези искания.
 (73)
 Същевременно други заинтересовани страни представиха твърдението, че е необходимо увеличаване на ТК, тъй като промишлеността на Съюза не е в състояние да предлага достатъчни количества на пазара на Съюза, което би могло да доведе до недостиг на пазара.
 (74)
 Комисията припомни, че при по-голямата част от категориите продукти е останала неусвоена част от квотите както в края на периода на прилагане на временни мерки (1 февруари 2019 г.), така и в края на първия период от прилагането на окончателни мерки (30 юни 2019 г.). Следователно Комисията счете, че тези твърдения противоречат на действителното усвояване на квотите. Освен това тези страни не са предоставили никакви доказателства за недостиг на предлагането на която и да е от относимите категории продукти. Следователно Комисията отхвърли тези искания.
 (75)
 Някои заинтересовани страни обвързаха исканията си за увеличаване на тарифните квоти в определени категории с твърдението за нарастване на търсенето в секторите от икономиката, в които се използват тези категории.
 (76)
 Комисията отбеляза, че тези искания се позовават на нарастване на търсенето, настъпило преди налагане на окончателните мерки. В тази връзка Комисията припомни, че вече е взела под внимание такива потенциални нараствания посредством прибавянето на 5 % към традиционните равнища на вноса, което започна да действа от момента на влизане в сила на окончателните защитни мерки. По отношение на развитието на търсенето в следващи периоди информацията, с която разполага Комисията, не е показала никакви признаци на съществено нарастване на търсенето и дори е сочила към намаляване на действителното потребление на стомана (17).
 (77)
 Някои заинтересовани страни поискаха от Комисията да изключи определени подкатегории продукти или да раздели настоящи категории продукти. В подкрепа на тези искания те представиха твърдението, че е в интерес на Съюза да се гарантира, че вносът на определени „нишови“ подкатегории продукти не се изтласква от внос на други по-стандартни подкатегории продукти.
 (78)
 В тази връзка Комисията подчерта, че в обхвата на прегледа не се предвижда изключването или включването на категории или подкатегории продукти, спрямо които се прилагат мерки. По отношение на исканията за разделяне на някои категории продукти Комисията се позова на своето обяснение, представено в съображение (34) по-горе.
 (79)
 Някои заинтересовани страни настояха Комисията да въведе система за лицензиране с цел управление на тарифните квоти.
 (80)
 В тази връзка Комисията подчерта, че при разработването на система от ТК е от основно значение да се гарантира, че прилагането ѝ е разумно осъществимо. Предвид широкия продуктов обхват на настоящите мерки не е ясно какви биха били нетните ползи в сравнение с недостатъците от въвеждането на система за лицензиране, което би увеличило степента на сложност. Освен ако бъде доказано противното, Комисията счете, че въведената понастоящем система от ТК е целесъобразна. Комисията подчертава, че в рамките на настоящия преглед не са предоставени доказателства, които да поставят под въпрос целесъобразността на настоящата система за управление


text:
на тарифните квоти.
 (81)
 Някои заинтересовани страни поискаха от Комисията да измени настоящия начин на управление на конкретните за всяка държава квоти, така че да се управляват на тримесечна основа. Тези страни представиха твърдението, че по този начин ще бъдат намалени рисковете от натрупване на запаси и ще се гарантира по-плавен темп на усвояване на квотите.
 (82)
 Според Комисията настоящата система, при която конкретните за всяка държава ТК, предоставяни на традиционните доставчици, се управляват на годишна основа, е в интерес на Съюза, тъй като в нито един момент не ограничава ненужно или изкуствено избора на предлагане за вносителите и ползвателите от Съюза. Следователно според Комисията няма основания тя да бъде променяна.
 (83)
 Някои заинтересовани страни поискаха също така държавите, които са изчерпали конкретната си ТК, да получават незабавен достъп до остатъчната квота. Понастоящем тази възможност е ограничена до четвъртото тримесечие на всеки период.
 (84)
 Комисията припомни, че възможността за достъп до остатъчната ТК в последното тримесечие на даден период е въведена с цел намаляване на риска от неусвояване на остатъчните квоти и избягване на потенциален недостиг на предлагането на пазара на Съюза. Както е отбелязано по-горе, Комисията е наблюдавала ежедневно използването на остатъчните тарифни квоти. Така Комисията отбеляза, че с изключение на констатациите относно изтласкването, изложени в раздел 2.Б по-долу, равнището на усвояване на повечето остатъчни квоти е било много високо (в много случаи квотите са били усвоени изцяло). Комисията констатира също така, че в много малкия брой категории, при които равнището на използване на остатъчната ТК е било много ниско, повечето конкретни ТК по държави също не са били изцяло усвоени. Следователно предвид тези данни Комисията изведе заключението, че до момента разрешаването на достъп в последното тримесечие на даден период е гарантирало по ефективен начин запазването до голяма степен на традиционните търговски потоци по отношение на техните държави на произход (18), като същевременно е свеждало до минимум риска от недостиг на предлагането.
 2.Б „Изтласкване“ на традиционните търговски потоци
 (85)
 Съгласно окончателните защитни мерки, щом конкретна за всяка държава ТК за дадена категория продукти бъде изчерпана, на съответната държава се разрешава достъп до общата ТК през последното тримесечие (т.е. 1 април 2019 г. — 30 юни 2019 г.). Макар че по принцип общата ТК е предназначена за останалите държави, които не се ползват с конкретна тарифна квота за всяка от тях, този механизъм беше създаден, за да се гарантира, че никаква част от остатъчната ТК няма да остане неусвоена в края на всяка година от прилагането на мерки.
 (86)
 В известието за започване на разследването в рамките на прегледа се посочва, че за определени категории продукти една или няколко държави, които се ползват с конкретни за всяка държава ТК, са изчерпали бързо остатъчната ТК през последното тримесечие, изтласквайки по този начин традиционните вносни потоци с друг произход. Във връзка с това Комисията се ангажира да разследва дали този факт се е отразил неблагоприятно върху интересите на Съюза, в частност по отношение на необходимостта да се поддържат традиционните търговски потоци, и в съответните случаи да определи възможните средства за преодоляване на


text:
това положение.
 Коментари на страните
 (87)
 От една страна, много заинтересовани страни, в това число държави доставчици, износители, ползватели и промишлеността на Съюза, се оплакаха от отстраняващия ефект, който настоящата система за достъп до остатъчната квота през последното тримесечие би могла да има. Тези страни поискаха от Комисията да предприеме незабавни действия, за да коригира разглеждания дисбаланс, за който се твърди, че съществува, така че да не се допуска държава, която е получила конкретна за нея ТК, да измества други традиционни доставчици дори те да са били сравнително по-незначими по отношение на внесените обеми. Във връзка с това тези страни поискаха да се въведе ограничение на използването на общата остатъчна ТК в последното тримесечие на съответната година от прилагането на мерките. От друга страна, ограничен брой заинтересовани страни представиха доводи в подкрепа на противоположната теза, като изразиха несъгласие с каквито и да било промени в действието на настоящия механизъм. Тяхното становище е, че всяка промяна в системата би породила опасност от непълно усвояване на остатъчните тарифни квоти.
 Анализ на Комисията
 (88)
 Комисията извърши задълбочена оценка на действащия понастоящем механизъм за управление на общите остатъчни ТК, в това число пренасянето на неусвоените квоти от едно тримесечие в друго и достъпа през четвъртото тримесечие, който се дава на държавите, изчерпали съответната си конкретна за всяка държава квота. Тази оценка показа, че като цяло съществуващият механизъм е функционирал добре и е гарантирал безпроблемно максималното усвояване на остатъчните тарифни квоти. При голямата част от категориите продукти, спрямо които се прилагат окончателните мерки, използването на общата ТК от доставчици, които са изчерпали конкретната си квота за държавата, дори когато понякога са успявали да вземат голям дял от общата ТК по време на последното тримесечие, не е възпрепятствало по-дребните традиционни доставчици, спрямо които се прилага остатъчната ТК, да продължат да изнасят в рамките на същия период. При тези обстоятелства неограниченият достъп до общата ТК през последното тримесечие изглежда е продължавал да бъде жизненоважна характеристика на системата от ТК в интерес на Съюза, която следва да се запази такава, каквато е.
 (89)
 От анализа на Комисията обаче стана ясно също така, че при две категории продукти (т.е. категории продукти 13 и 16) (19) две държави, които се ползват с конкретна за всяка от тях ТК (Турция и Русия), са изчерпвали почти във всички случаи цялата обща ТК в последното тримесечие на първия период от прилагането на мерките (1 април — 30 юни 2019 г.), като понякога това е ставало в рамките на дни.
 (90)
 Такъв беше случаят по-специално при категория продукти 13 (арматурен прокат), за която общата ТК е била изчерпана на 27 май 2019 г., т.е. повече от месец преди края на тримесечието и въпреки прехвърлянето на 23 % от неусвоената ТК от третото тримесечие на 2018 г. В действителност наличният обем е бил използван изцяло от две държави, ползващи се с конкретна за всяка от тях тарифна квота (Турция и Русия), които са изтласкали традиционно по-дребни доставчици, които преди това са използвали редовно общата ТК, като Беларус и Сърбия.
 (91)
 При категория продукти 16 (валцдрат


text:
от нелегирани и други легирани стомани) общата ТК е била изчерпана в самото начало на последното тримесечие на първия период от прилагането на мерките (т.е. на 2 април 2019 г.) поради усвояването на много голям дял от страна на Турция и на по-малък дял от страна на Русия (усвоили съответно 62 % и 33 % от сумарната остатъчна ТК, налична за четвъртото тримесечие). Вследствие на това по-малките държави доставчици, като Босна и Херцеговина, Япония и Южна Корея, вече не са били в състояние да изнасят, без да плащат митото върху вноса извън квотата в размер на 25 % (20).
 (92)
 При този анализ Комисията установи, че за тези две категории продукти механизмът, въведен с цел гарантиране на пълното изчерпване на тарифните квоти, е довел до непредвидени последици. Причината за това е, че съществуващият механизъм е позволявал основно на големите доставчици да увеличават равнищата си на износ, надхвърляйки традиционните си търговски потоци, за сметка на по-дребните участници, които в противен случай са щели да продължат да изнасят до изчерпване на остатъчната квота.
 (93)
 Според Комисията това би било в противоречие с интереса на Съюза поради две причини. Първо, изключването на по-малките държави износителки противоречи на целта за запазване на традиционните търговски потоци, в това число по отношение на произхода. Второ, гореописаното развитие лишава промишлеността на Съюза, която е ползвател на тези продукти, от предлагането на определени специализирани видове стомана, попадащи в тези категории, които се изнасят в малки количества единствено от по-малките държави доставчици.
 (94)
 Следователно Комисията счете за необходимо да въведе количествен таван за отделните държави на произход на продуктите. Така през последното тримесечие на оставащите два периода от прилагането на окончателните мерки използването на общата ТК за категория продукти 13 и за категория продукти 16 (т.е. категориите, при които са наблюдавани отрицателни последици, свързани с изтласкване) ще бъде ограничено до 30 % на държава доставчик. При това ограничение не по-малко от четири държави доставчици биха могли да използват тарифната квота.
 (95)
 Според Комисията този праг е целесъобразен поради следните причини: оценените данни за вноса по време на двете тримесечия на 2019 г., в които са се прилагали окончателни мерки, показват, че не повече от четири държави износителки (във всяка от двете категории) са изнесли минимално значими количества (21) за Съюза. Комисията счита, че такъв таван не би ограничил изкуствено достъпа до остатъчната ТК в полза на който и да е конкретен произход и би гарантирал достатъчно разнообразие на източниците на предлагане за ползвателите в Съюза.
 (96)
 Според Комисията с тази корекция в механизма на ТК би бил постигнат подходящ баланс между целта за максимално използване на тарифните квоти, от една страна, и от друга, целта да се обезпечи минимална количествена част от квотата за по-малките държави доставчици, така че те да продължат да изнасят в рамките на общата ТК, без да бъдат изключени от големите доставчици, които вече са изнесли обеми, отговарящи на традиционните им търговски потоци, в рамките на своята конкретна за всяка държава тарифна квота. Този механизъм би гарантирал, че традиционните търговски потоци в категории 13 и


text:
16 са запазени в интерес на Съюза не само по отношение на обемите, но и на произхода.
 (97)
 Някои заинтересовани страни възразиха срещу твърденията за съществуване на изтласкване и вместо това представиха твърдението, че поведението при износа на определени държави е чисто и просто потвърждение, че разпределената ТК е по-ниска, отколкото се изисква от пазара.
 (98)
 Във връзка с това Комисията отбеляза, както е описано в раздел 2.A по-горе, че въз основа на извършения от нея анализ на данните, събрани по време на прилагането на окончателните мерки, цялостното равнище на ТК изглежда подходящо до момента и че както е обяснено в съображения (89)—(93), Комисията е установила отрицателни последици, свързани с изтласкване, само при две категории продукти. За тези две категории тя прилага подходящо средство за преодоляване на положението, в което се вземат под внимание традиционните търговски потоци на всички държави доставчици и се постига баланс между интереса на Съюза по отношение на потреблението и тези търговски потоци.
 2.В Възможно отрицателно въздействие върху постигането на целите за интеграция, преследвани по отношение на преференциалните търговски партньори
 (99)
 Комисията проучи също така дали действието на съществуващите защитни мерки за стоманата е създало съществени рискове за стабилизирането или икономическото развитие на някои преференциални търговски партньори до степен, при която се оказва отрицателно въздействие върху постигането на целите за интеграция, заложени в техните споразумения със Съюза. Това по-специално засягаше положението на някои държави, с които Съюзът е сключил споразумение за стабилизиране и асоцииране.
 Коментари на страните
 (100)
 По време на разследването в рамките на прегледа държавите от Западните Балкани — Босна и Херцеговина, Република Северна Македония и Република Сърбия — повдигнаха опасения и отправиха твърдения, сходни на тези, формулирани от тяхна страна преди приемане на окончателните защитни мерки.
 (101)
 Тези държави заявяват, че окончателните защитни мерки ограничават разширяването на стоманодобивната им промишленост и способността им да изнасят за Съюза, което поражда рискове, свързани със загубата на работни места, подкопава икономическото им развитие и компрометира целите за интеграция и стабилизиране, заложени в техните споразумения със Съюза. По-специално те твърдят, че тяхната конкретна за всяка държава ТК в определени категории е твърде малка и следва да се увеличи. Те твърдят също така, че настоящото разпределение на ТК не запазва традиционните търговски потоци, поради което тарифните квоти трябва да бъдат преразпределени. Тези държави искат засилване на темпа на либерализиране на ТК, като твърдят, че търсенето в Съюза е нараснало.
 (102)
 По-специално Сърбия подчерта отново, че средният обем на вноса за последните три години, използвани от Комисията за установяване на равнищата на ТК, т.е. от 2015 г. до 2017 г., не е представителен за нейната традиционна търговия със Съюза. Сърбия изложи аргументи, че случаят е такъв по-специално поради факта, че единственото ѝ стоманодобивно предприятие е преустановило дейността си през този период и новите му собственици са успели да възстановят нормалните равнища на традиционното му производство и продажби едва наскоро. Сърбия заяви, че толкова ниско равнище на квотата застрашава жизнеспособността на предприятието и води до тежки отрицателни последици за развитието на региона на Западните Балкани като цяло. Накрая, държавите от


text:
Западните Балкани искат също така въз основа на специалните им отношения със Съюза да бъдат изключени от приложното поле на мерките на същото основание като държавите, които членуват в Европейското икономическо пространство (ЕИП).
 (103)
 Освен това те отправиха няколко твърдения и искания по отношение на конкретни категории продукти, по-специално 1, 2, 5, 6, 16, 20 и 21.
 Анализ на Комисията
 (104)
 По отношение на искането за изключване от приложното поле на мерките Комисията би искала да припомни, че съгласно член 2 от Споразумението на СТО за защитни мерки те се прилагат спрямо разследвания вносен продукт, независимо от източника. Единствените изключения от тези правила засягат специфичното положение на определени развиващи се държави — членки на СТО, или според случая задължения, произтичащи от двустранни споразумения. В настоящия случай обаче беше установено, че споразуменията за стабилизиране и асоцииране, сключени между ЕС и държавите от Западните Балкани, потвърждават, че вносът може да бъде обект на защитни мерки, приети в съответствие със Споразумението на СТО за защитни мерки.
 (105)
 По отношение на исканията за увеличаване на ТК за редица категории продукти въз основа на твърдението, че търсенето е нараснало, Комисията вече разгледа тези твърдения в подробния си анализ на използването на тарифните квоти, изложен в раздел 2.A по-горе. Комисията изведе заключението, че равнището на квотите е подходящо и пропорционално с оглед запазване на традиционните търговски потоци и че не са налице доказателства за съществено нарастване на търсенето в Съюза, които да обосновават промяна в равнището на тарифната квота. Освен това фактът, че в края на първата година от прилагането на защитните мерки (30 юни 2019 г.) са останали налични обеми в повечето категории продукти, означава, че като цяло тези мерки не са ограничили способността на трети държави да изнасят стомана за Съюза. Поради тази причина Комисията не можеше да заключи, че настоящата ТК е оказала отрицателно въздействие върху постигането на предвидените цели за интеграция.
 (106)
 Една от държавите от Западните Балкани заяви, че мерките следва да гарантират определен обем на износа, по-специално в категориите продукти 1 и 6, което според нея е необходимо за запазване на жизнеспособността на нейната национална промишленост и на стабилността на нейната икономика. Анализът на използването на индивидуалните тарифни квоти в тези две категории продукти обаче показа, че мерките не са ограничили неоправдано способността на тази държава да изнася към ЕС. Всъщност средният обем на износа от тази държава в третото и четвъртото тримесечие на първата година от прилагането на защитните мерки (от 2 февруари до 30 юни 2019 г.) сочи дори, че тя е постигнала по-високи резултати в сравнение с предварителните си прогнози.
 (107)
 По отношение на категориите продукти 6, 20 и 21 държавите от Западните Балкани, които са изчерпали конкретната за всяка държава ТК, представиха твърдението, че е необходимо тя да бъде увеличена, за да се компенсират отрицателните последици от защитните мерки за техните икономики.
 (108)
 Вследствие на тези твърдения Комисията извърши задълбочен анализ на тенденцията, която стои в основата на изчерпването на разглежданата ТК от тяхна страна, и на използването на остатъчната ТК в последното тримесечие на първата


text:
година от прилагането на мерките (1 април — 30 юни 2019 г.). Този анализ показа, че макар някои държави от Западните Балкани наистина да са изчерпали конкретната за всяка държава ТК преди края на първия период от прилагането на мерките (т.е. преди 30 юни 2019 г.), те са могли да продължат да изнасят за Съюза в рамките на относимите остатъчни квоти до тяхното изчерпване, а това се е случило само няколко седмици преди отпускането на новите квоти за втория период от прилагането на мерките на 1 юли 2019 г. Този факт, придружен от допълнителния марж за износ, предоставен от увеличаването на квотата вследствие на либерализирането на мерките към 1 юли 2019 г., накара Комисията да заключи, че тези твърдения не са достатъчно обосновани и не е необходимо увеличаване на съответната тарифна квота.
 (109)
 Освен това Комисията посочи, че предложените в предишните раздели (2.A и 2.Б) корекции в действието на системата от ТК, като например ограничаването на използването на общата ТК за категориите продукти 1, 13 и 16 до 30 % на държава (22), които ще започнат да пораждат действие в резултат от настоящия преглед, във всеки случай също ще допринесат за преодоляване на някои от опасенията, повдигнати от държавите от Западните Балкани, по-специално по отношение на защитата на традиционните износни потоци от традиционни доставчици на Съюза.
 (110)
 Накрая, една държава заяви, че следва да ѝ бъде разпределена конкретна тарифна квота за категория продукти 16 въз основа на нейния обем на износа през 2017 г., който е бил малко над прага от 5 %. Както обаче вече е обяснено от Комисията в съображение 147 от Регламент (ЕС) 2019/159, разпределянето на конкретни за всяка държава тарифни квоти на всички държави износителки се основава на средната стойност на вноса за последните три години, т.е. от 2015 г. до 2017 г., а не единствено за последната година от този период. Следователно това искане не може да бъде прието.
 2.Г Актуализиране на списъка на развиващите се държави — членки на СТО, изключени от приложното поле на мерките поради актуализирани статистически данни за вноса
 (111)
 В съответствие с член 18 от Регламент (ЕС) 2015/478 и международните задължения на Съюза, по-специално по член 9.1 от Споразумението на СТО за защитни мерки, такива мерки не могат да бъдат прилагани за който и да е продукт, произхождащ от развиваща се държава — членка на СТО, доколкото делът на тази държава във вноса на дадения продукт в Съюза не надхвърля 3 %, при условие че развиващите се държави — членки на СТО, чийто дял във вноса е по-малък от 3 %, не формират заедно повече от 9 % от общия внос в Съюза на дадения продукт. Освен това в интерес на Съюза е списъкът на развиващите се държави, изключени от приложното поле на мерките, да бъде адаптиран, за да се избегне положение, при което определени развиващи се държави се възползват неоснователно от първоначалното изключване.
 (112)
 След приемане на окончателните защитни мерки с Регламент (ЕС) 2019/159 Комисията се ангажира да преглежда редовно списъка на развиващите се държави, които са потенциално изключени


text:
от приложното поле на мерките поради актуализирани статистически данни за вноса.
 (113)
 За да състави първоначалния списък с изключения от окончателните мерки, Комисията използва наличните към онзи момент най-нови данни, т.е. за втората половина на 2017 г. и първата половина на 2018 г. За целите на актуализирането на този списък като част от разследването в рамките на прегледа Комисията използва по-актуален и консолидиран набор от статистически данни, т.е. за цялата 2018 г. Комисията взе цялата 2018 г. за нов референтен период, тъй като тя е най-представителният период с консолидирани статистически данни. Освен това използването на цялата година помага да се избегнат евентуални ефекти на сезонност. За относимите изчисления не беше взет под внимание вносът от държави, изключени по силата на член 6 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/159 на Комисията.
 Анализ на Комисията
 (114)
 Въз основа на данните от цялата 2018 г. вносът от изброените по-долу държави, които до момента са били изключени от приложното поле на мярката, е превишил прага от 3 % за някои категории продукти. Следователно в резултат от настоящия преглед мерките следва да се прилагат спрямо тях от сега нататък:
 (115)
 Внос от Индонезия на категории продукти 8 (горещовалцовани ламарини и ленти от неръждаема стомана) и 9 (студеновалцовани ламарини и ленти от неръждаема стомана), представляващ съответно 10,12 % и 3,77 %;
 (116)
 По отношение на категория продукти 24 (други безшевни тръби) сборният дял във вноса от всички развиващи се държави с индивидуален дял, по-малък от 3 %, е превишил прага от 9 % през 2018 г. (10,74 %). Следователно защитни мерки ще се прилагат спрямо вноса на категория продукти 24 от всички развиващи се държави.
 (117)
 На следващо място, Комисията оцени дали разглежданите развиващи се държави отговарят на условията за предоставяне на конкретна за всяка държава тарифна квота за категории 8, 9 и 24 (23). За целта Комисията оцени дали в периода 2015—2017 г. вносът на тези категории от разглежданите държави е представлявал най-малко 5 % от общия внос за този период в която и да е категория. Резултатът показа, че нито една от тях не отговаря на условията за конкретна тарифна квота. Следователно всички тези държави ще попадат в остатъчната ТК в съответните категории.
 (118)
 По отношение на изключенията от приложното поле на защитните мерки резултатът от настоящия преглед е следният:
 (119)
 Вносът от Бразилия на категории продукти 8 (горещовалцовани ламарини и ленти от неръждаема стомана) и 17 (профили от желязо или от нелегирани стомани) ще бъде изключен от приложното поле на мерките, тъй като през 2018 г. равнището на вноса е паднало под 3 % (съответно 2,22 % и 2,52 %).
 (120)
 Мерките няма да се прилагат спрямо вноса от Украйна на категории продукти 1 (горещовалцовани ламарини и ленти от нелегирани и други легирани стомани) и 19 (елементи за железопътни линии), тъй като през 2018 г. равнището на вноса е паднало под 3 % (съответно 1,68 % и 0,6 %).
 (121)
 Мерките няма да се прилагат спрямо вноса от Египет на категория продукти 12 (пръти и леки профили от нелегирани и други легирани стомани),


text:
тъй като през 2018 г. равнището на вноса е паднало под 3 % (2,41 %).
 (122)
 Защитните мерки няма да се прилагат спрямо вноса от Индия на категория продукти 8 (горещовалцовани ламарини и ленти от неръждаема стомана), тъй като през 2018 г. равнището на вноса е паднало под 3 % (2,87 %).
 (123)
 Защитните мерки няма да се прилагат спрямо вноса от Турция на категория продукти 10 (горещовалцовани върху четирите си страни ламарини от неръждаеми стомани), тъй като през 2018 г. равнището на вноса е паднало под 3 % (2,58 %).
 (124)
 Защитните мерки няма да се прилагат спрямо вноса от Китай на категория продукти 22 (безшевни тръби от неръждаема стомана), тъй като през 2018 г. равнището на вноса е паднало под 3 % (2,61 %).
 (125)
 Конкретните за всяка държава тарифни квоти на онези развиващи се държави — членки на СТО, които ще бъдат изключени от приложното поле на мерките след прегледа, ще бъдат прехвърлени към съответната остатъчна тарифна квота. Точният количествен размер на ТК, която следва да бъде прехвърлена, ще бъде изчислен, щом приключи първото тримесечие на съответния период (т.е. 1 юли — 30 септември 2019 г.), за да се оцени каква част от конкретната за всяка държава тарифна квота може вече да е била използвана. Щом изчислението бъде извършено, наличната тарифна квота ще бъде прехвърлена към съответната остатъчна тарифна квота в рамките на 20 работни дни.
 (126)
 След това преизчисление Комисията актуализира списъка с изключенията въз основа на актуализираните данни за вноса, както е обяснено в съображения (114)—(124), за всяка от 26-те категории продукти, спрямо които се прилагат мерки (пълният актуализиран списък се съдържа в приложение II).
 (127)
 Комисията получи още няколко становища по този въпрос, обхванат в прегледа. По-специално имаше страни, които предложиха да се изберат различни периоди за изчислението на количеството на вноса. Някои страни поискаха също така да бъдат освободени, въпреки че признаха, че може да превишават относимия праг. Други страни, които до момента са били изключени от приложното поле на защитните мерки, твърдяха, че следва да им се даде известен период от време да се приспособят към новото положение, при което мерките ще бъдат прилагани спрямо тях. Една от заинтересованите страни представи твърдението, че на Комисията няма да бъде разрешено да прилага мерките спрямо която и да е развиваща се държава, която преди това е била изключена от приложното им поле, тъй като това би било в противоречие с наложените от СТО задължения за постепенно намаляване на ограничителния характер на мярката в рамките на срока на прилагането ѝ. На последно място, някои заинтересовани страни поискаха да получат конкретна за всяка държава тарифна квота, ако защитните мерки бъдат приложени спрямо тях.
 (128)
 Комисията отбеляза следното. На първо място, в Регламент (ЕС) 2019/159, както и в известието за започване на разследването в рамките на прегледа Комисията посочи ясно, че ще актуализира списъка на развиващите се държави, които ще бъдат освободени от окончателните мерки, въз основа на по-нови налични данни. Следователно всички заинтересовани страни са били уведомени с доста голямо предизвестие, че ще бъде направено такова


text:
преразглеждане. Освен това Комисията е използвала за целта обществено достъпни данни за вноса. Така всички заинтересовани страни са можели да предвидят в разумна степен дали е вероятно мерките да бъдат приложени спрямо тях на основание на по-новото развитие на техния внос в дадена категория продукти. Следователно твърденията, че ще е необходим период за приспособяване, се отхвърлят.
 (129)
 На второ място, в съответствие с член 18 от Регламент (ЕС) 2015/478, който отразява член 9.1 от Споразумението на СТО за защитни мерки, вносът от такива държави се изключва от приложното поле на разглежданите мерки доколкото делът на [съответната] държава във вноса в Съюза на дадения продукт не надхвърля 3 %, при условие че развиващите се държави — членки на СТО, чийто дял във вноса е по-малък от 3 %, не формират заедно повече от 9 % от общия внос в Съюза на дадения продукт.
 (130)
 Следователно освобождаването на развиващите се държави не е безусловно за целия период на прилагане на мерките. Именно на това основание Комисията реши да направи преглед на списъка с освобождаванията въз основа на по-нови данни. Освен това Комисията не може да приеме твърдението, че окончателните мерки не могат да бъдат прилагани в рамките на прегледа спрямо държава, която е била изключена от приложното им поле на етапа на първоначалното им приемане, тъй като това би било по-ограничително. Всъщност Комисията отбеляза, че окончателните защитни мерки се либерализират постепенно, в това число вследствие на прегледа (вж. раздел 2.Д). Поради това разглежданите мерки не са по-ограничителни, отколкото са били в края на първата година от прилагането им. Фактът, че мерките започват да се прилагат спрямо развиваща се държава, която вече не отговаря на законовите критерии за изключване, представлява само изпълнение на задълженията на ЕС и СТО съгласно член 18 от Регламент (ЕС) 2015/478 и член 9.1 от Споразумението на СТО за защитни мерки. Следователно твърдението беше отхвърлено.
 (131)
 Комисията припомни също така, че доколкото относимите прагове са изпълнени, тя не разполага със свободата да решава дали мерките следва да бъдат приложени спрямо дадена държава. Всяко друго тълкуване, както се предлага от някои заинтересовани страни, би било в нарушение на член 18 от Регламент (ЕС) 2015/478.
 (132)
 На последно място, Комисията оцени дали някоя от държавите, спрямо които вече ще се прилагат мерките, отговаря на изискванията за конкретна за всяка държава ТК в дадена категория продукти. Както беше отбелязано в съображение 117 по-горе, тя достигна до заключението, че нито една от тези държави не отговаря на условията за конкретна за всяка държава тарифна квота.
 2.Д Други промени в обстоятелствата, които може да наложат коригиране на равнището на разпределение на тарифната квота
 (133)
 Европейското сдружение на производителите на стомана (EUROFER) и някои държави членки поискаха от Комисията да премахне или да намали либерализирането на окончателните защитни мерки поради твърдения за застой на пазара на стомана в Съюза. Според EUROFER тези равнища на либерализиране далеч надхвърлят перспективите за растеж на стоманодобивния сектор на Съюза, поради което биха подкопали сериозно ефективността на мерките. Европейската асоциация на производителите на стоманени тръби (ESTA) също подкрепи това искане


text:
на EUROFER и предложи в замяна на премахването на либерализирането Комисията да намали тарифата върху вноса извън квотата от 25 % на 20 %.
 (134)
 Комисията припомни, че в Регламент (ЕС) 2019/159 се предвижда, че с оглед постепенно либерализиране на тези мерки равнищата на всички безмитни квоти ще се увеличат с 5 % в края на първата и в края на втората година от прилагането на мерките. Това означава съответно на 1 юли 2019 г. и на 1 юли 2020 г. (24).
 (135)
 Комисията припомни също така, че предназначението на настоящия преглед е именно в мерките да бъдат внесени евентуални целесъобразни корекции, които може да са необходими с оглед приспособяване на тези защитни мерки спрямо развитието на пазара на стомана на ЕС въз основа на интереса на Съюза.
 (136)
 Член 5, параграф 1 от Споразумението на СТО за защитни мерки гласи следното: Страна членка следва да прилага защитни мерки само в степента, в която това е необходимо за предотвратяване или отстраняване на сериозната вреда и за улесняване на приспособяването. Този принцип е транспониран в правото на ЕС посредством член 15, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2015/478. От своя страна член 7, параграф 1 от Споразумението на СТО за защитни мерки гласи, че защитни мерки се прилагат само за такъв период от време, какъвто е необходим за предотвратяване или отстраняване на сериозната вреда и за улесняване на приспособяването. Този принцип е транспониран в правото на ЕС посредством член 19, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) 2015/478. С член 7, параграф 4 от Споразумението на СТО за защитни мерки страните членки, прилагащи защитни мерки, се задължават да ги либерализират постепенно през редовни интервали от време, за да се улесни приспособяването в ситуация, където очакваният срок на една на защитна мярка (...) е по-дълъг от една година. Същото изискване се съдържа в член 19, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2015/478.
 (137)
 Въпреки че либерализирането на защитни мерки след първата година от тяхното прилагане е законово задължение съгласно правото на Съюза и СТО, с тези правила не се установява каквото и да е специално изискване по отношение на формата или конкретния темп на либерализиране, освен че либерализирането следва да се осъществява постепенно през редовни интервали от време през периода на прилагане.
 (138)
 Във всеки случай обаче и с оглед съгласуваност либерализирането на каквито и да било защитни мерки както по отношение на формата, така и на темпа не следва да подкопава предвиденото действие на самите защитни мерки. Причината за това е, че мерките следва да предпазват вътрешния пазар от внос, доколкото това е необходимо за предотвратяване или отстраняване на сериозната вреда и за улесняване на приспособяването, както се допуска съгласно член 7, параграф 1 от Споразумението на СТО за защитни мерки. Би било нелогично условията за либерализиране на разглежданите мерки да осуетяват тази цел.
 (139)
 За да оцени степента на съгласуване между съществуващите защитни мерки и темпа на либерализиране в размер на 5 % + 5 % от количествения праг на тарифната квота, Комисията счете, че е необходимо да съчетае два вида анализи.


text:
От една страна, Комисията извърши ретроспективен анализ, за да може с оглед на цялата информация, събрана по време на разследването в рамките на прегледа, да оцени доколко съществуващият количествен праг на ТК е подходящ за предотвратяване и отстраняване на сериозната вреда за стоманодобивната промишленост на ЕС. От друга страна, Комисията си постави за цел да извърши прогнозиращ анализ с цел проверка дали предвиденото либерализиране в размер на 5 % + 5 % би било в съответствие с предвиждането в най-новите общи икономически и промишлени перспективи в Съюза.
 (140)
 Във връзка с това се припомня, че в Регламент (ЕС) 2019/159 за основа на изчислението на количествения праг на ТК през първата година от прилагането на мерките е взета средната стойност на вноса за периода 2015—2017 г. Към тази средна стойност беше прибавено увеличение от 5 %, за да се отчете нарастването на търсенето на пазара на ЕС. Това фактически доведе до количествено равнище, което беше почти равно на обема на целия внос на продуктите, спрямо които се прилагат мерките, за календарната 2017 г. (количествен праг в размер на 30,1 милиона тона спрямо внос през 2017 г. в размер на 30,09 милиона тона). Въз основа на доказателствата, събрани за разследвания период (т.е. за периода 2013—2017 г.), Комисията установи, че тенденцията, довела до това равнище на внос, е създала опасност от сериозна вреда за стоманодобивната промишленост на ЕС (25).
 (141)
 Анализът в Регламент (ЕС) 2019/159 (който се е основавал на най-актуалните към онзи момент статистически данни след 2017 г., т.е. статистически данни до септември 2018 г.) потвърждава, че допълнително увеличаване на вноса е влошило перспективата за промишлеността на Съюза (26).
 (142)
 При все това надеждни статистически данни за общия внос на стоманени продукти през календарната 2018 г. са били налични едва след първото тримесечие на 2019 г. (т.е. около три месеца след решението на Комисията за налагане на окончателните защитни мерки). Тези статистически данни показват, че общият внос на стоманени продукти в периода на прилагане на мерките е достигнал рекордната стойност от 33,4 милиона тона през 2018 г., което далеч надвишава общото равнище на вноса, достигнато през 2017 г., както и средния количествен праг, определен въз основа на разследвания период (27).
 (143)
 С оглед на тези констатации, ако Комисията потвърди темпа на либерализиране в размер на 5 % + 5 %, предвиден в Регламент (ЕС) 2019/159, общият обем на квотите, които ще бъдат предоставени за втората и третата година от прилагането на мерките (т.е. 2019—2020 г. и 2020—2021 г.), би бил съответно 31,6 милиона тона и 33,2 милиона тона. При този вид сценарий за либерализиране това би означавало, че през третата година от прилагането на защитните мерки (т.е. 1 юли 2020 г. — 30 юни 2021 г.) Комисията ще допусне вносът да достигне почти същия обем като този, измерен през 2018 г. (т.е. около 33,4 милиона тона). Този обем би бил с 3,3 милиона тона над равнището от 2017 г., което според Комисията създава опасност от сериозна вреда, а оттам нарушава значително и функционирането на пазара на Съюза.
 (144)
 Във връзка с това


text:
автоматичното приемане на това равнище на вноса, без да има възможност да се оценят потенциалните последици от него, би накърнило полезното действие на разглежданите мерки. В действителност, както се подчертава в Регламента за налагане на окончателни мерки (28), равнището на внос за 2018 г. съдържа съществено отклоняване на търговията, предизвикано от мерките по раздел 232 на САЩ, както и внос извън приложното поле на мерки, който не е можело да бъде взет под внимание при изготвяне на временните мерки през юли 2018 г. (в това число равнища със значителен обем, влезли на пазара на Съюза по силата на транспортната клауза, съдържаща се в член 4 от Регламент (ЕС) 2018/1013 (29)).
 (145)
 С други думи, предвид пълния набор от данни за 2018 г. темпът на либерализиране в размер на 5 % + 5 % не би бил в съответствие с окончателните защитни мерки, наложени с цел справяне с непредвиден съществен внос на разглеждания продукт. Ако либерализирането на окончателните мерки не бъде коригирано, Комисията би допуснала безпрецедентно равнище на внос на стомана в Съюза през третата година от прилагането на мерките без възможност за справяне с този нарушаващ обем на вноса, евентуално способствайки по този начин за реализирането в още по-голяма степен на „опасността от сериозна вреда“.
 (146)
 Следователно Комисията изведе заключението, че либерализиране с натрупване в размер на 5 % + 5 %, както е поискано от заинтересованите страни, без възможност за преглед на последиците от него, следва да се разглежда като непропорционално с оглед „предотвратяване или отстраняване на сериозната вреда и за улесняване на приспособяването“ по смисъла на член 7, параграф 1 от Споразумението на СТО за защитни мерки и член 19, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) 2015/478.
 (147)
 Вследствие на това Комисията счете, че е необходимо да намали очаквания понастоящем темп на либерализация. Във връзка с това за подходящ се счита темп с натрупване в размер на 3 % + 3 % за втората и третата година от прилагането на защитните мерки. Всъщност този по-слабо изразен темп на либерализиране би довел до запазване на общото равнище на квотите през третата година от прилагането на мерките на 31,6 милиона тона, т.е. с 1,5 милиона тона по-малко от рекордната стойност за 2018 г., която е следствие на нарушаване. Следва да се отбележи също така, че при тази корекция ефектът на либерализиране би бил запазен изцяло, тъй като при този темп на либерализиране равнището на квотите през втората година от прилагането на защитните мерки би било 31 милиона тона (т.е. с около един милион тона над равнището на вноса, измерено през 2017 г.). Според Комисията този темп представлява по-равномерно разпределено усилие за улесняване на приспособяването на промишлеността на Съюза при увеличения на квотата с по 0,9 в края на първата и втората година от прилагането на мерките (т.е. на 30 юни 2019 г. и на 30 юни 2020 г.). След това, едва след пълното премахване на окончателните мерки при изтичане на предвидения в правото на СТО и на Съюза тригодишен период, би било допуснато увеличаване на вноса с 1,5 милиона


text:
тона до евентуално достигане на равнището от 2018 г.
 (148)
 На последно място, следва да се отбележи, че погледнат в бъдеща перспектива, този темп на либерализиране е в съответствие с най-новите публикувани общи икономически и промишлени перспективи, в които се прогнозира спад на растежа на икономиката на Съюза и на световната икономика.
 (149)
 Така в своите Световни икономически перспективи от април 2019 г. МВФ посочва следното: Предвижда се умерен световен растеж, който от 3,6 процента през 2018 г. ще спадне на 3,3 процента през 2019 г., след което отново ще се възстанови на 3,6 процента през 2020 г. Предвижда се умерен растеж в еврозоната, който от 1,8 процента през 2018 г. ще спадне на 1,3 процента през 2019 г. (с 0,6 процентни пункта по-малко от октомврийската прогноза) и ще достигне 1,5 процента през 2020 г. Въпреки че растежът се очаква да се възстанови през първата половина на 2019 г. след разсейването на някои от временните фактори, които задържаха активността, преносът от слабостите на втората половина на 2018 г. се очаква да задържи растежа през 2019 г.
 (150)
 От своя страна Комисията посочи следното в пролетната си икономическа прогноза: От 1,9 % през 2018 г. ръстът на БВП в еврозоната се очаква да остане умерен на равнище от 1,2 % през тази година и да се увеличи до 1,5 % през 2020 г., когато растежът ще бъде благоприятстван от повечето работни дни. През прогнозния период се очаква ръст на БВП във всички държави членки. Предвид слабостите в края на 2018 г. обаче тези прогнози са осезаемо по-ниски от прогнозите от миналата есен и са малко под зимната междинна прогноза.
 (151)
 По отношение на промишлената перспектива се предвижда, че забавянето в производствената дейност на ЕС през последните месеци е по-лошо от прогнозираното в началото на годината. Тези влошаващи се стопански условия в промишления сектор водят до намаляване на търсенето на стомана. В изготвената от EUROFER перспектива за стоманодобива за периода 2019—2020 г. от 18 юли 2019 г. се предвижда допълнителен спад в действителното потребление на стомана в ЕС в размер на – 0,4 % за 2019 г., който би бил първият спад в последователни години от 2013 г. насам.
 (152)
 В неотдавнашни отраслови доклади също се потвърждава задълбочаване на спада в производствения сектор. В тази връзка в доклада за световния снабдителски индекс на ползвателите на стомана (Global Steel Users Purchasing Managers Index (PMI)), публикуван от IHS Markit на 5 юли 2019 г., се отбелязва следното: Ползвателите на стомана в Европа все още страдат от сериозно забавяне поради слабото производство на автомобили и влошаващите се условия в световната търговия. По същия начин в извънредния доклад за PMI на еврозоната, публикуван от IHS Markit на 24 юли 2019 г., икономическите условия са описани още по-подробно, както следва: Производственият сектор буди все по-голямо безпокойство. Геополитическите тревоги, Брекзит, засилващото се търговско напрежение и все по-лошите резултати, в частност на автомобилния сектор, тласнаха производствения сектор към по-дълбок спад, като проучването показва свиване на сектора за производство на стоки с тримесечен темп от приблизително 1 %.
 (153)
 Вследствие


text:
на това през последните месеци потребителите на стомана продължиха да се сблъскват със спад в новите поръчки поради по-слабото търсене на трайни стоки. Намаленото производство в промишлените отрасли, които използват стомана, и свиването на търсенето на техните стоки водят до спад в търсенето на стомана.
 (154)
 Перспективата не е по-различна по отношение на търсенето в автомобилната промишленост. Показателите за годишен растеж на производството, публикувани от Oxford Economics и FERI за второто тримесечие на 2019 г., показват най-слабите резултати в автомобилната промишленост от световната финансова криза насам с вероятен отрицателен растеж на производството през първата половина на 2019 г. както в световен мащаб, така и в Западна Европа, а също и отрицателен растеж по отношение на регистрираните автомобили в Западна Европа. FERI подчертава също така, че потребителите остават в периферията поради изостреното усещане за несигурност относно бъдещето на транспорта. Липсата на яснота в прехода от конвенционални двигатели с вътрешно горене към нови форми на горива представлява непреодоляно предизвикателство, което забавя очакваното съживяване за автомобилната промишленост. Междувременно спадът в производството в автомобилната промишленост е водещата причина за цялостния спад в производствената дейност. В неотдавнашни проучвания се сигнализира за траен спад в световния сектор на автомобилостроенето и частите за автомобили. Производството и новите поръчки са намалявали в продължение на осем последователни месеца. Закупуването на входящи материали от производителите на автомобили и части за автомобили се е свило с най-бързи темпове от последните близо седем години. Други пет сектора са регистрирали по-малко продукция през май, като всички те са свързани с производството с изключение на сектора на недвижимите имоти. Най-отчетливи примери в тази група са секторът на промишлените стоки и метали и минното дело, в които производството е спадало съответно в продължение на пет и осем последователни месеца.
 (155)
 От своя страна Oxford Economics и FERI също посочват, че през първата половина на 2019 г. растежът е продължил да се забавя значително в машиностроенето и в отрасъла за изделия от метал поради по-слабото търсене, предизвикано от забавянето в световната търговия и от капиталовите разходи в Европа. На последно място, макар да има големи разлики между държавите, секторът на строителството бележи по-добри резултати в сравнение с други отрасли, използващи стомана, в Европа, като растежът в този сектор е непрекъснат, но умерен и засилването му в Европа се задържа от редица ограничения, като липсата на квалифицирана работна ръка и постепенното утежняване при отпускането на кредити вследствие на покачващите се лихвени проценти.
 (156)
 Поради това Комисията счете, че би било в интерес на Съюза да намали темпа на либерализиране с натрупване на 3 % + 3 % за втората и третата година от прилагането на мерките. За тази цел на 1 октомври 2019 г. (т.е. в началото на второто тримесечие на втората година от прилагането на мерките) в оставащите квоти за втората година от прилагането на мерките ще бъде внесена корекция за намаляване, така че сумарното увеличение за годината да бъде 3 %. Освен това на 1 юли 2020 г., т.е. в края на втората година от прилагането на мерките, всички безмитни квоти следва да се увеличат


text:
с още 3 %.
 Други коментари
 (157)
 В допълнение към коментарите относно равнището на либерализиране Комисията получи становища по други въпроси, попадащи в този раздел. Те се отнасят до следното:
 (158)
 Някои заинтересовани страни представиха твърдението, че техният индивидуален износ за Съюза не би могъл да причини или да създаде опасност от причиняване на вреда на производителите от Съюза. Освен това те заявиха, че една-единствена държава не може да породи риск от отклоняване на търговията.
 (159)
 Във връзка с това Комисията припомня, че в съответствие с правилата на Съюза и на СТО настоящите мерки са erga omnes и следователно обхващат вноса от всички държави на произход, с изключение на много малък брой надлежно обосновани освобождавания. Следователно анализът дали е имало увеличаване на вноса в абсолютни стойности, дали е съществувала опасност от сериозна вреда или риск от отклоняване на търговията не може да се извършва поотделно за всяка държава износителка, а се прави въз основа на целия внос. Следователно това твърдение се счита за неоснователно.
 (160)
 Някои заинтересовани страни изтъкнаха развитието в последно време във връзка с мерки за стоманата в други юрисдикции, за да покажат, че рискът от отклоняване на търговията е бил намален. В тази връзка те се позоваха на изключването на Мексико и Канада от мерките по раздел 232 на САЩ, прекратяването без налагане на мерки на разследването във връзка с налагане на защитни мерки върху стоманата от страна на Турция и налагането на защитни мерки от страна на Канада, които са с по-ограничено приложно поле от първоначално очакваното.
 (161)
 Според Комисията рискът от отклоняване на търговията, произтичащ от мерките по раздел 232 на САЩ, не е намалял, нито е изчезнал в резултат от неотдавнашното развитие. От една страна, Канада и Мексико не са сред основните традиционни доставчици на стомана за Съюза. Това се потвърждава от факта, че нито една от двете държави няма конкретна за нея тарифна квота. От друга страна, такова развитие в рамките на мерките на САЩ би могло да има точно обратния ефект. Всъщност, ако двама от най-големите доставчици на стомана за САЩ могат да възстановят безмитния си износ за американския пазар, това би намалило още повече възможностите на други конкурентни държави износителки да предлагат продуктите си на този пазар. Оттам рискът от отклоняване на търговията към Съюза би могъл евентуално да бъде още по-голям. По отношение на разследванията за налагане на защитни мерки върху стоманата от страна на Турция и Канада, Комисията отбелязва, че това развитие не е оказало никакво съществено въздействие върху констатациите относно риска от отклоняване на търговията в Съюза. Всъщност по отношение на Турция неналагането на мерки от нейна страна оставя положението без промяна.
 (162)
 Определени заинтересовани страни, заявиха, че Комисията следва да включи и/или изключи определени категории и/или подкатегории продукти от приложното поле на мерките.
 (163)
 Комисията отбелязва, че продуктовият обхват на съществуващите защитни мерки е определен в Регламент (ЕС) 2019/159 и че изменението му е извън обхвата на настоящия преглед.
 (164)
 Някои страни изтъкнаха също така, че съществуващите мерки не отговарят на стандартите в Споразумението на СТО за


text:
защитни мерки и че поради това следва да бъдат преустановени.
 (165)
 Комисията подчертава, че регламентите за налагане на временни и на окончателни защитни мерки са били обосновани в достатъчна степен по отношение на правното им основание. Комисията се позовава на разясненията, предоставени в самите правни актове.
 (166)
 На последно място, няколко заинтересовани страни поискаха от Комисията да предостави механизъм за справяне с оттеглянето на Обединеното кралство от Съюза („Брекзит“).
 (167)
 Комисията отбелязва, че към момента на приемане на корекциите в рамките на настоящия преглед условията, при които Обединеното кралство ще се оттегли от Съюза, все още не са известни. Следователно на настоящия етап не могат да бъдат внасяни корекции, свързани с оттеглянето на Обединеното кралство от Съюза. Комисията ще преразгледа своевременно положението с оглед на евентуалното развитие във връзка с Брекзит.
 (168)
 На последно място, Комисията отбеляза, че настоящият преглед за изменение на текущите защитни мерки е в съответствие и със задълженията, произтичащи от двустранните споразумения, сключени с определени трети държави,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Регламент (ЕС) 2019/159 се изменя, както следва:
 1)
 Член 1 се изменя, както следва:
 a)
 Параграфи 2 и 3 се заменят със следното:
 „2 За всяка от разглежданите категории продукти, с изключение на категория продукти 1 и категория продукти 25, част от всяка тарифна квота се разпределя на държавите, посочени в приложение IV. За да се възползват от съответната тарифна квота, попадащите в категория 4Б стоманени продукти се поставят под режим специфична употреба, посочен в член 254 от Регламент (ЕС) No 952/2013, за да се покаже, че се използват за производството на части за автомобили.
 3 Оставащата част от всяка тарифна квота, както и тарифната квота за категория продукти 1, се разпределят по реда на постъпване въз основа на тарифна квота, определена поравно за всяко тримесечие от периода на налагане. За категория 1 на нито една държава не се разрешава да използва повече от 30 % от тарифната квота, която е на разположение в рамките на всяко тримесечие“.
 б)
 Параграф 5 се заменя със следното:
 „5 Когато съответната квота по параграф 2 е изчерпана за някоя конкретна държава, вносът от тази държава може да бъде осъществен в рамките на оставащата част от тарифната квота за същата категория продукти. Тази разпоредба се прилага само през последното тримесечие на всяка година от прилагането на окончателната тарифна квота. При категории продукти 13 и 16 не се допуска нито една държава износителка да използва самостоятелно повече от 30 % от остатъчната тарифна квота на последното тримесечие на всяка година от прилагането на мерките“.
 2)
 Приложенията се изменят, както следва:
 a)
 Приложение III.2 се заменя с приложение I към настоящия регламент.
 б)
 Приложение IV се заменя с приложение II към настоящия регламент.
 Член 2
 1. Неусвоените обеми от тарифните квоти, разпределени на развиващи се държави, които при влизането в сила на настоящия регламент ще бъдат изключени от приложното поле на предвидените в Регламент (ЕС) 2019/159 защитни мерки, се разпределят към остатъчните тарифни квоти за съответните категории продукти.
 2. При влизането в сила на настоящия регламент неусвоените обеми от конкретните


text:
за всяка държава тарифни квоти за категория продукти 25 се разпределят към остатъчната тарифна квота.
 3. Усвояването на съответните конкретни за всяка държава тарифни квоти, посочени в параграфи 1 и 2, се преустановява на 4 ноември 2019 г.
 Член 3
 Настоящият регламент влиза в сила на 1 октомври 2019 г.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 26 септември 2019 година.
 За Комисията
 Председател
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) ОВ L 83, 27.3.2015 г., стр. 16.
 (2) ОВ L 123, 19.5.2015 г., стр. 33.
 (3) Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/159 на Комисията от 31 януари 2019 г. за налагане на окончателни защитни мерки срещу вноса на някои стоманени продукти (ОВ L 31, 1.2.2019 г., стр. 27.)
 (4) Известие за започване на преглед на защитните мерки, приложими за вноса на някои стоманени продукти (C/2019/3623), ОВ C 169, 17.5.2019 г., стр. 9 (наричано по-нататък „Известие за започване на разследването в рамките на прегледа“).
 (5) Бразилия, Китай, Иран, Русия и Украйна.
 (6) Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/649 на Комисията от 5 април 2017 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Китайската народна република; ОВ L 92, 6.4.2017 г., стр. 68; Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/969 на Комисията от 8 юни 2017 г. за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Китайската народна република и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/649 на Комисията за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Китайската народна република; ОВ L 146, 9.6.2017 г., стр. 17; Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/1795 на Комисията от 5 октомври 2017 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Бразилия, Иран, Русия и Украйна и за приключване на разследването по отношение на вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Сърбия; ОВ L 258, 6.10.2017 г., стр. 24.
 (7) През 2018 г. делът на вноса от Русия достигна 20 %.
 (8) За периода от февруари до юни 2019 г. делът от тарифната квота, който се пада на Украйна и Бразилия, взети заедно, е бил над 5 %. Освен това, ако към тези две държави бъде добавена и Русия, делът от тарифната квота на тези три държави, спрямо които са наложени антидъмпингови мерки, е достигнал над 21 % в периода от февруари до юни 2019 г. и 25 % от общия внос през 2018 г.
 (9) Комисията отбеляза, че макар за изчисляването на тарифните квоти за всички категории продукти освен категория 1 да е избрала периода 2015—2017 г., в този случай е счела за подходящо да


text:
разгледа и предишните години (2013—2014 г.), за да анализира традиционното равнище на вноса, предшестващо внезапното му увеличение, предизвикано от дъмпингов внос с произход от няколко държави. По същата логика Комисията счете, че равнищата на вноса през 2018 г. не следва да се вземат под внимание, тъй като: i) са засегнати от началото на прилагането на защитните мерки през март 2018 г., както и от налагането на временни защитни мерки през юли 2018 г.; и ii) съдържат относими количества внос, произтичащи от отклоняване на търговията, както е установено в Регламента за налагане на окончателни мерки.
 (10) Комисията припомни, че рискът от недостиг на предлагането е бил посочен в окончателните мерки като основен проблем поради преобладаващите в тази категория специални обстоятелства.
 (11) Вж. съображения 23—26 от Регламент (ЕС) 2019/159.
 (12) ОВ L 269, 10.10.2013 г., стр. 1—101.
 (13) Въз основа на използването на тарифните квоти до 17 юни 2019 г.
 (14) Вж. раздел 2.Д по-долу.
 (15) Неусвоената квота на Русия има дял от приблизително 94 % от сумарните неусвоени тарифни квоти в тази категория.
 (16) ОВ L 83, 27.3.2015 г., стр. 16.
 (17) Вж. раздел 2.Д по-долу.
 (18) Вж. раздел 2.Б за двете изключения, в които е било установено изтласкване.
 (19) Изчерпването на остатъчната ТК през четвъртото тримесечие за категория продукти 4 беше разгледано отделно в раздел 2.A по-горе.
 (20) Тези държави са били изчерпали общата ТК, налична за периода 2 февруари — 31 март 2019 г.
 (21) Комисията отбелязва, че и в двете категории не повече от четири държави износителки са имали поотделно най-малко над 1 % от вноса в рамките на остатъчната ТК в което и да е от двете относими тримесечия (февруари — март и април — юни 2019 г.).
 (22) Както беше обяснено в раздел 2.Б, за категории 13 и 16 таванът от 30 % се прилага единствено в четвъртото тримесечие на съответния период (1 април — 30 юни).
 (23) Този подход не беше приложим за категории 1 и 25 предвид факта, че те се състоят от остатъчна тарифна квота.
 (24) Вж. съображение 188 от Регламент (ЕС) 2019/159.
 (25) Раздели 5.1—5.5 от Регламента за налагане на окончателни мерки.
 (26) Раздел 5.6 от Регламента за налагане на окончателни мерки.
 (27) Основните държави износителки, причинили това внезапно увеличаване на вноса през 2018 г., са Турция, Русия и Тайван със съответно 2, 7, 0,9 и 0,5 милиона тона над съответните им равнища през 2017 г.
 (28) Съображение 179 от Регламента за налагане на окончателни мерки.
 (29) Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/1013 на Комисията от 17 юли 2018 г. за налагане на временни защитни мерки във връзка с вноса на някои стоманени продукти.
 ПРИЛОЖЕНИЕ I
 „ПРИЛОЖЕНИЕ III.2
 III.2 — Списък на категориите продукти с произход от развиващите се държави, към които се прилагат окончателните мерки
 Държава/Група продукти
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 12
 13
 14
 15
 16
 17
 18
 19
 20
 21
 22
 24
 25
 26
 27
 28
 Бразилия
 x
 x
 x
 x
 x
 Китай
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x


text:
x
 x
 x
 Египет
 x
 x
 Индия
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 Индонезия
 x
 x
 x
 x
 Малайзия
 x
 x
 Мексико
 x
 Молдова
 x
 x
 x
 Северна Македония
 x
 x
 x
 x
 x
 Тайланд
 x
 x
 Турция
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 Украйна
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 Обединени арабски емирства
 x
 x
 x
 x
 x
 Виетнам
 x
 x
 x
 x
 Всички други развиващи се държави
 x
 “.
 ПРИЛОЖЕНИЕ II
 „ПРИЛОЖЕНИЕ II
 IV.1 — Обеми на тарифните квоти
 Номер на продукта
 Категория продукти
 Кодове по КН
 Разпределение по държави (когато е приложимо)
 От 2.2.2019 г. до 30.6.2019 г.
 От 1.7.2019 г. до 30.6.2020 г.
 От 1.7.2020 г. до 30.6.2021 г.
 Допълнителна митническа ставка
 Поредни номера
 Обем на тарифната квота (в нетни тонове)
 Обем на тарифната квота (в нетни тонове)
 Обем на тарифната квота (в нетни тонове)
 1
 Горещовалцовани ламарини и ленти от нелегирани и други легирани стомани
 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99
 Всички трети държави
 3 359 532,08
 8 476 618,01
 8 730 916,55
 25 %
 (1)
 2
 Студеновалцовани ламарини от нелегирани и други легирани стомани
 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00
 Индия
 234 714,39
 592 220,64
 609 987,26
 25 %
 09.8801
 (Република) Корея
 144 402,99
 364 351,04
 375 281,57
 25 %
 09.8802
 Украйна
 102 325,83
 258 183,86
 265 929,38
 25 %
 09.8803
 Бразилия
 65 398,61
 165 010,80
 169 961,12
 25 %
 09.8804
 Сърбия
 56 480,21
 142 508,28
 146 783,53
 25 %
 09.8805
 Други държави
 430 048,96
 1 085 079,91
 1 117 632,31
 25 %
 (2)
 3.A
 Ламарини от електротехническа (магнитна) стомана (различни от GOES)
 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10
 (Република) Корея
 1 923,96
 4 854,46
 5 000,09
 25 %
 09.8806
 Китай
 822,98
 2


text:
076,52
 2 138,81
 25 %
 09.8807
 Русия
 519,69
 1 311,25
 1 350,58
 25 %
 09.8808
 (Ислямска република) Иран
 227,52
 574,06
 591,28
 25 %
 09.8809
 Други държави
 306,34
 772,95
 796,14
 25 %
 (3)
 3.Б
 7225 19 90 , 7226 19 80
 Русия
 51 426,29
 129 756,46
 133 649,15
 25 %
 09.8811
 (Република) Корея
 31 380,40
 79 177,59
 81 552,92
 25 %
 09.8812
 Китай
 24 187,01
 61 027,57
 62 858,39
 25 %
 09.8813
 Тайван
 18 144,97
 45 782,56
 47 156,04
 25 %
 09.8814
 Други държави
 8 395,39
 21 182,87
 21 818,36
 25 %
 (4)
 4.A
 Ламарини с метално покритие
 Кодове по КН: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70
 (Република) Корея
 69 571,10
 252 796,63
 260 380,53
 25 %
 09.8816
 Индия
 83 060,42
 508 805,84
 524 070,02
 25 %
 09.8817
 Други държави
 761 518,93
 1 921 429,81
 1 979 072,71
 25 %
 (5)
 4.Б
 Кодове по КН: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10
 Кодове по ТАРИК: 7210410080 , 7210490080 , 7210610080 , 7210690080 , 7212300080 , 7212506180 , 7212506980 , 7225920080 , 7225990025 , 7225990095 , 7226993090 , 7226997019 , 7226997096
 Само за автомобилната промишленост
 Китай
 204 951,07
 517 123,19
 532 636,89
 25 %
 09.8821
 (Република) Корея
 249 533,26
 552 352,93
 568 923,52
 25 %
 09.8822
 Индия
 118 594,25
 Не е приложимо
 Не е приложимо
 25 %
 09.8823
 Тайван
 49 248,78
 124 262,26
 127 990,13
 25 %
 09.8824
 Други държави
 125 598,05
 316 903,26
 326 410,36
 25 %
 (6)
 5
 Ламарини с органично покритие
 7210 70 80 , 7212 40 80
 Индия
 108 042,36
 272 607,54
 280 785,77
 25 %
 09.8826
 (Република) Корея
 103 354,11
 260 778,38
 268 601,73
 25 %
 09.8827
 Тайван
 31 975,79
 80 679,86
 83 100,26
 25 %
 09.8828
 Турция
 21 834,45
 55 091,68
 56 744,43
 25 %
 09.8829
 Северна Македония
 16 331,15
 41 206,02
 42 442,20
 25 %
 09.8830
 Други държави
 43 114,71
 108 785,06
 112 048,61
 25 %
 (7)
 6
 Продукти от бяла ламарина
 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20
 Китай
 158 139,17
 399 009,55
 410 979,83
 25 %
 09.8831
 Сърбия
 30 545,88
 77 071,98
 79 384,14
 25 %
 09.8832
 (Република) Корея
 23 885,70
 60 267,31
 62 075,33
 25 %
 09.8833
 Тайван
 21 167,00
 53


text:
407,61
 55 009,83
 25 %
 09.8834
 Бразилия
 19 730,03
 49 781,91
 51 275,37
 25 %
 09.8835
 Други държави
 33 167,30
 83 686,22
 86 196,80
 25 %
 (8)
 7
 Валцовани върху четирите си страни ламарини от нелегирани и други легирани стомани
 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60
 Украйна
 339 678,24
 857 060,63
 882 772,45
 25 %
 09.8836
 (Република) Корея
 140 011,38
 353 270,32
 363 868,43
 25 %
 09.8837
 Русия
 115 485,12
 291 386,78
 300 128,38
 25 %
 09.8838
 Индия
 74 811,09
 188 759,93
 194 422,72
 25 %
 09.8839
 Други държави
 466 980,80
 1 178 264,65
 1 213 612,59
 25 %
 (9)
 8
 Горещовалцовани ламарини и ленти от неръждаема стомана
 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00
 Китай
 87 328,82
 220 344,09
 226 954,41
 25 %
 09.8841
 (Република) Корея
 18 082,33
 45 624,52
 46 993,26
 25 %
 09.8842
 Тайван
 12 831,07
 32 374,77
 33 346,02
 25 %
 09.8843
 Съединени американски щати
 11 810,30
 29 799,22
 30 693,19
 25 %
 09.8844
 Други държави
 10 196,61
 25 727,62
 26 499,45
 25 %
 (10)
 9
 Студеновалцовани ламарини и ленти от неръждаема стомана
 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80
 (Република) Корея
 70 813,18
 178 672,60
 184 032,77
 25 %
 09.8846
 Тайван
 65 579,14
 165 466,29
 170 430,28
 25 %
 09.8847
 Индия
 42 720,54
 107 790,51
 111 024,22
 25 %
 09.8848
 Съединени американски щати
 35 609,52
 89 848,32
 92 543,77
 25 %
 09.8849
 Турция
 29 310,69
 73 955,39
 76 174,05
 25 %
 09.8850
 Малайзия
 19 799,24
 49 956,54
 51 455,24
 25 %
 09.8851
 Виетнам
 16 832,28
 42 470,43
 43 744,55
 25 %
 09.8852
 Други държави
 50 746,86
 128 042,17
 131 883,44
 25 %
 (11)
 10
 Горещовалцовани върху четирите си страни ламарини от неръждаеми стомани
 7219 21 10 , 7219 21 90
 Китай
 6 765,50
 17 070,40
 17 582,51
 25 %
 09.8856
 Индия
 2 860,33
 7 217,07
 7 433,58
 25 %
 09.8857
 Тайван
 1 119,34
 2 824,27
 2 908,99
 25 %
 09.8858
 Други държави
 1 440,07
 3 633,52
 3 742,52
 25 %
 (12)
 12
 Пръти и леки профили от нелегирани и други легирани стомани
 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99


text:
39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00
 Китай
 166 217,87
 419 393,33
 431 975,13
 25 %
 09.8861
 Турция
 114 807,87
 289 677,97
 298 368,31
 25 %
 09.8862
 Русия
 94 792,44
 239 175,96
 246 351,24
 25 %
 09.8863
 Швейцария
 73 380,52
 185 150,38
 190 704,90
 25 %
 09.8864
 Беларус
 57 907,73
 146 110,15
 150 493,45
 25 %
 09.8865
 Други държави
 76 245,19
 192 378,37
 198 149,72
 25 %
 (13)
 13
 Арматурен прокат
 7214 20 00 , 7214 99 10
 Турция
 117 231,80
 295 793,93
 304 667,74
 25 %
 09.8866
 Русия
 94 084,20
 237 388,96
 244 510,63
 25 %
 09.8867
 Украйна
 62 534,65
 157 784,58
 162 518,11
 25 %
 09.8868
 Босна и Херцеговина
 39 356,10
 99 301,53
 102 280,57
 25 %
 09.8869
 Молдова
 28 284,59
 71 366,38
 73 507,37
 25 %
 09.8870
 Други държави
 217 775,50
 549 481,20
 565 965,64
 (14)
 14
 Пръти и леки профили от неръждаема стомана
 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90
 Индия
 44 433,00
 112 111,32
 115 474,66
 25 %
 09.8871
 Швейцария
 6 502,75
 16 407,44
 16 899,66
 25 %
 09.8872
 Украйна
 5 733,50
 14 466,50
 14 900,50
 25 %
 09.8873
 Други държави
 8 533,24
 21 530,68
 22 176,60
 25 %
 (15)
 15
 Валцдрат от неръждаема стомана
 7221 00 10 , 7221 00 90
 Индия
 10 135,23
 25 572,75
 26 339,94
 25 %
 09.8876
 Тайван
 6 619,68
 16 702,47
 17 203,54
 25 %
 09.8877
 (Република) Корея
 3 300,07
 8 326,58
 8 576,37
 25 %
 09.8878
 Китай
 2 216,86
 5 593,48
 5 761,29
 25 %
 09.8879
 Япония
 2 190,40
 5 526,72
 5 692,52
 25 %
 09.8880
 Други държави
 1 144,43
 2 887,57
 2 974,20
 25 %
 (16)
 16
 Валцдрат от нелегирани и други легирани стомани
 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227


text:
10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95
 Украйна
 149 009,10
 375 972,95
 387 252,14
 25 %
 09.8881
 Швейцария
 141 995,22
 358 275,86
 369 024,13
 25 %
 09.8882
 Русия
 122 883,63
 310 054,37
 319 356,00
 25 %
 09.8883
 Турция
 121 331,08
 306 137,03
 315 321,14
 25 %
 09.8884
 Беларус
 97 436,46
 245 847,23
 253 222,65
 25 %
 09.8885
 Молдова
 73 031,65
 184 270,12
 189 798,22
 25 %
 09.8886
 Други държави
 122 013,20
 307 858,13
 317 093,88
 25 %
 (17)
 17
 Профили от желязо или от нелегирани стомани
 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90
 Украйна
 42 915,19
 108 281,65
 111 530,10
 25 %
 09.8891
 Турция
 38 465,03
 97 053,20
 99 964,79
 25 %
 09.8892
 (Република) Корея
 10 366,76
 26 156,94
 26 941,65
 25 %
 09.8893
 Русия
 9 424,08
 23 778,40
 24 491,75
 25 %
 09.8894
 Бразилия
 8 577,95
 Не е приложимо
 Не е приложимо
 25 %
 09.8895
 Швейцария
 6 648,01
 16 773,96
 17 277,18
 25 %
 09.8896
 Други държави
 14 759,92
 58 885,04
 60 651,59
 25 %
 (18)
 18
 Шпунтови прегради
 7301 10 00
 Китай
 12 198,24
 30 778,05
 31 701,39
 25 %
 09.8901
 Обединени арабски емирства
 6 650,41
 16 780,01
 17 283,41
 25 %
 09.8902
 Други държави
 480,04
 1 211,21
 1 247,54
 25 %
 (19)
 19
 Елементи за железопътни линии
 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00
 Квотите са валидни до 30.9.2019 г.
 Русия
 2 147,19
 5 417,70
 5 580,23
 25 %
 09.8906
 Китай
 2 145,07
 5 412,33
 5 574,70
 25 %
 09.8907
 Турция
 1 744,68
 4 402,10
 4 534,17
 25 %
 09.8908
 Украйна
 657,60
 1 659,24 (20)
 Не е приложимо
 25 %
 09.8909
 Други държави
 1 010,85
 2 550,54
 4 336,07
 25 %
 (21)
 20
 Тръби от видовете, използвани за газопроводи
 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77
 Турция
 88 914,68
 224 345,46
 231 075,82
 25 %
 09.8911
 Индия
 32 317,40
 81 541,78
 83 988,04
 25 %
 09.8912
 Северна Македония
 9 637,48
 24 316,84
 25 046,35
 25 %
 09.8913
 Други държави
 22 028,87
 55 582,25
 57 249,72
 25 %
 (22)
 21
 Кухи профили
 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99
 Турция
 154 436,15
 389 666,25
 401 356,24
 25 %
 09.8916
 Русия
 35 406,28
 89 335,51
 92 015,57
 25 %
 09.8917
 Северна Македония
 34 028,95
 85 860,29
 88 436,09
 25 %
 09.8918
 Украйна
 25 240,74
 63 686,29
 65 596,88
 25 %
 09.8919
 Швейцария
 25 265,29
 56 276,65
 57 964,94
 25 %
 09.8920
 Беларус
 20 898,79
 52 730,88
 54 312,80
 25 %
 09.8921
 Други държави
 25 265,29
 63 748,22
 65 660,67
 25 %
 (23)
 22
 Безшевни тръби от неръждаема стомана
 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49


text:
93 , 7304 49 95 , 7304 49 99
 Индия
 8 315,90
 20 982,29
 21 611,76
 25 %
 09.8926
 Украйна
 5 224,94
 13 183,34
 13 578,84
 25 %
 09.8927
 (Република) Корея
 1 649,31
 4 161,47
 4 286,31
 25 %
 09.8928
 Япония
 1 590,45
 4 012,94
 4 133,33
 25 %
 09.8929
 Съединени американски щати
 1 393,26
 3 515,42
 3 620,88
 25 %
 09.8930
 Китай
 1 299,98
 3 280,05 (24)
 Не е приложимо
 25 %
 09.8931
 Други държави
 2 838,17
 7 161,15
 10 754,44
 25 %
 (25)
 24
 Други безшевни тръби
 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00
 Китай
 49 483,75
 124 855,14
 128 600,79
 25 %
 09.8936
 Украйна
 36 779,89
 92 801,35
 95 585,39
 25 %
 09.8937
 Беларус
 19 655,31
 49 593,37
 51 081,17
 25 %
 09.8938
 Япония
 13 766,04
 34 733,85
 35 775,87
 25 %
 09.8939
 Съединени американски щати
 12 109,53
 30 554,21
 31 470,84
 25 %
 09.8940
 Други държави
 55 345,57
 139 645,41
 143 834,77
 25 %
 (26)
 25
 Заварени тръби с големи диаметри
 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00
 Русия
 140 602,32
 354 761,34
 Не е приложимо
 25 %
 09.8941
 Турция
 17 543,40
 44 264,71
 Не е приложимо
 25 %
 09.8942
 Китай
 14 213,63
 35 863,19
 Не е приложимо
 25 %
 09.8943
 Други държави
 34 011,86
 85 817,17 (27)
 536 327,60
 25 %
 (28)
 26
 Други заварени тръби
 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00
 Швейцария
 64 797,98
 163 495,29
 168 400,15
 25 %
 09.8946
 Турция
 60 693,64
 153 139,43
 157 733,61
 25 %
 09.8947
 Обединени арабски емирства
 18 676,40
 47 123,44
 48 537,15
 25 %
 09.8948
 Китай
 18 010,22
 45 442,58
 46 805,85
 25 %
 09.8949
 Тайван
 14 374,20
 36 268,32
 37 356,37
 25 %
 09.8950
 Индия
 11 358,87
 28 660,18
 29 519,99
 25 %
 09.8951
 Други държави
 36 898,57
 93 100,78
 95 893,81
 25 %
 (29)
 27
 Завършени чрез студена обработка пръти от нелегирани и други легирани стомани
 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40


text:
, 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80
 Русия
 117 519,41
 296 519,61
 305 415,20
 25 %
 09.8956
 Швейцария
 27 173,22
 68 562,23
 70 619,10
 25 %
 09.8957
 Китай
 20 273,26
 51 152,57
 52 687,15
 25 %
 09.8958
 Украйна
 15 969,02
 40 292,29
 41 501,06
 25 %
 09.8959
 Други държави
 17 540,47
 44 257,32
 45 585,04
 25 %
 (30)
 28
 Телове от нелегирани стомани
 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90
 Беларус
 88 294,51
 222 780,67
 229 464,09
 25 %
 09.8961
 Китай
 66 719,82
 168 344,42
 173 394,75
 25 %
 09.8962
 Русия
 41 609,21
 104 986,47
 108 136,06
 25 %
 09.8963
 Турция
 40 302,46
 101 689,34
 104 740,02
 25 %
 09.8964
 Украйна
 26 755,09
 67 507,23
 69 532,45
 25 %
 09.8965
 Други държави
 39 770,29
 100 346,58
 103 356,98
 25 %
 (31)
 IV.2 — Обеми на общите тарифни квоти по тримесечие
 ГОДИНА 1
 ГОДИНА 2
 ГОДИНА 3
 Номер на продукта
 От 2.2.2019 г. до 31.3.2019 г.
 От 1.4.2019 г. до 30.6.2019 г.
 От 1.7.2019 г. до 30.9.2019 г.
 От 1.10.2019 г. до 31.12.2019 г.
 От 1.1.2020 г. до 31.3.2020 г.
 От 1.4.2020 г. до 30.6.2020 г.
 От 1.7.2020 г. до 30.9.2020 г.
 От 1.10.2020 г. до 31.12.2020 г.
 От 1.1.2021 г. до 31.3.2021 г.
 От 1.4.2021 г. до 30.6.2021 г.
 1
 Други държави
 1 307 737,32
 2 051 794,76
 2 172 108,07
 2 116 842,75
 2 093 833,59
 2 093 833,59
 2 200 669,38
 2 200 669,38
 2 152 828,74
 2 176 749,06
 2
 Други държави
 167 401,61
 262 647,35
 278 048,49
 270 974,05
 268 028,68
 268 028,68
 281 704,58
 281 704,58
 275 580,57
 278 642,58
 3A
 Други държави
 119,25
 187,09
 198,07
 193,03
 190,93
 190,93
 200,67
 200,67
 196,31
 198,49
 3Б
 Други държави
 3 268,01
 5 127,39
 5 428,05
 5 289,94
 5 232,44
 5 232,44
 5 499,42
 5 499,42
 5 379,87
 5 439,65
 4A
 Други държави
 296 430,19
 465 088,74
 492 360,66
 479 833,44
 474 617,86
 474 617,86
 498 834,77
 498 834,77
 487 990,53
 493 412,65
 4Б
 Други държави
 48 890,51
 76 707,53
 81 205,51
 79 139,39
 78 279,18
 78 279,18
 82 273,30
 82 273,30
 80 484,75
 81 379,02
 5
 Други държави
 16 782,91
 26 331,80
 27 875,85
 27 166,60
 26 871,31
 26 871,31
 28 242,39
 28 242,39
 27 628,42
 27 935,41
 6
 Други държави
 12 910,76
 20 256,54
 21 444,34
 20 898,73
 20 671,57
 20 671,57
 21 726,32
 21 726,32
 21 254,01
 21 490,16
 7
 Други държави
 181 777,76
 285 203,04
 301 926,80
 294 244,83
 291 046,51
 291 046,51
 305 896,87
 305 896,87
 299 246,94
 302 571,91
 8
 Други държави
 3 969,15
 6 227,46
 6 592,63
 6 424,89
 6 355,05
 6 355,05
 6 679,31
 6 679,31
 6 534,11
 6 606,71


text:
9
 Други държави
 19 753,81
 30 993,05
 32 810,42
 31 975,62
 31 628,06
 31 628,06
 33 241,85
 33 241,85
 32 519,20
 32 880,53
 10
 Други държави
 560,56
 879,51
 931,08
 907,39
 897,53
 897,53
 943,32
 943,32
 922,81
 933,07
 12
 Други държави
 29 679,33
 46 565,85
 49 296,38
 48 042,13
 47 519,93
 47 519,93
 49 944,59
 49 944,59
 48 858,84
 49 401,71
 13
 Други държави
 84 771,67
 133 003,83
 140 802,92
 137 220,44
 135 728,92
 135 728,92
 142 654,35
 142 654,35
 139 553,17
 141 103,76
 14
 Други държави
 3 321,66
 5 211,58
 5 517,17
 5 376,80
 5 318,36
 5 318,36
 5 589,72
 5 589,72
 5 468,20
 5 528,96
 15
 Други държави
 445,48
 698,95
 739,93
 721,11
 713,27
 713,27
 749,66
 749,66
 733,36
 741,51
 16
 Други държави
 47 495,07
 74 518,13
 78 887,73
 76 880,57
 76 044,91
 76 044,91
 79 925,03
 79 925,03
 78 187,53
 79 056,28
 17
 Други държави
 5 745,47
 9 014,45
 9 543,04
 16 567,39
 16 387,31
 16 387,31
 15 287,52
 15 287,52
 14 955,19
 15 121,36
 18
 Други държави
 186,86
 293,18
 310,37
 302,47
 299,18
 299,18
 314,45
 314,45
 307,61
 311,03
 19
 Други държави
 393,49
 617,37
 653,57
 636,94 (32)
 630,02
 630,02
 1 092,93
 1 092,93
 1 069,17
 1 081,05
 20
 Други държави
 8 575,00
 13 453,88
 14 242,79
 13 880,40
 13 729,53
 13 729,53
 14 430,07
 14 430,07
 14 116,37
 14 273,22
 21
 Други държави
 9 834,81
 15 430,48
 16 335,29
 15 919,67
 15 746,63
 15 746,63
 16 550,09
 16 550,09
 16 190,30
 16 370,19
 22
 Други държави
 1 104,79
 1 733,38
 1 835,02
 1 788,34 (33)
 1 768,90
 1 768,90
 2 710,71
 2 710,71
 2 651,78
 2 681,24
 24
 Други държави
 21 543,91
 33 801,65
 35 783,72
 34 873,27
 34 494,21
 34 494,21
 36 254,24
 36 254,24
 35 466,11
 35 860,18
 25
 Други държави
 13 239,52
 20 772,34
 21 990,39
 21 430,89 (34)
 21 197,95
 21 197,95
 135 183,94
 135 183,94
 132 245,16
 133 714,55
 26
 Други държави
 14 363,20
 22 535,37
 23 856,80
 23 249,80
 22 997,09
 22 997,09
 24 170,49
 24 170,49
 23 645,05
 23 907,77
 27
 Други държави
 6 827,84
 10 712,64
 11 340,81
 11 052,26
 10 932,13
 10 932,13
 11 489,93
 11 489,93
 11 240,15
 11 365,04
 28
 Други държави
 15 481,05
 24 289,24
 25 713,51
 25 059,28
 24 786,90
 24 786,90
 26 051,62
 26 051,62
 25 485,28
 25 768,45
 “
 (1) От 2.2.2019 г. до 31.3.2019 г. и от 1.7.2019 г. до 30.9.2019 г.: 09.8601.
 От 1.4.2019 г. до 30.6.2019 г.: 09.8602.
 От 1.10.2019 г. до 31.3.2020 г. и от 1.7.2020 г. до 31.3.2021 г.: за Турция: 09.8531, за Русия: 09.8532, за Индия: 09.8533, за Сърбия: 09.8534, за Корея: 09.8535, за Тайван: 09.8536 и за другите трети държави: 09.8601.
 От 1.4.2020 г. до 30.6.2020 г. и от 1.4.2021 г. до 30.6.2021 г.: за Турция: 09.8561, за Русия: 09.8562, за Индия: 09.8563, за Сърбия: 09.8564, за Корея: 09.8565, за Тайван: 09.8566 и за другите трети държави: 09.8602.
 (2) От 2.2.2019 г. до 31.3.2019 г., от 1.7.2019 г. до 31.3.2020 г. и от 1.7.2020 г. до 31.3.2021 г.: 09.8603.
 От