text:
С оглед на малкия брой отговори Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка. Не бяха получени коментари във връзка с това решение.
 1.4.3. Изготвяне на извадка от производители износители в Турция
 (17)
 За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и — ако случаят е такъв — да направи подбор на такава извадка, Комисията поиска от всички известни производители износители в Турция да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Турция към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес да участват в разследването.
 (18)
 Петима производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от три групи от дружества въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации относно подбора на извадката с всички известни засегнати производители износители и със съответните органи на засегнатата държава. Не бяха получени коментари.
 1.5. Индивидуално разглеждане
 (19)
 Един турски производител износител, който изпрати обратно формуляра за участие в извадката, поиска индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент. В деня на започване на процедурата Комисията публикува онлайн въпросника за производителите износители (5). Освен това при обявяването на извадката Комисията информира производителите износители, които не са включени в извадката, че трябва да предоставят отговор на този въпросник, ако желаят да получат индивидуално разглеждане. При все това дружеството, което първоначално поиска индивидуално разглеждане, не предостави отговор на въпросника. Поради това не бе предоставено индивидуално разглеждане.
 1.6. Отговори на въпросника
 (20)
 Комисията изпрати на жалбоподателя въпросник и поиска от тримата включени в извадката производители от Съюза, несвързания вносител, изпратил обратно формуляр за участие в извадката, както и друг вносител, който заяви интерес, няколко ползватели и тримата включени в извадката производители износители в Турция да попълнят съответните въпросници, които са публикувани онлайн (6).
 (21)
 Освен това, тъй като жалбоподателят представи достатъчно доказателства за наличието в Турция на нарушения по отношение на суровините във връзка с продукта, предмет на разследването, Комисията изпрати на правителството на Турция („ПТ“) допълнителен въпросник, отнасящ се до този въпрос.
 (22)
 Отговори на въпросника бяха получени от тримата включени в извадката производители от Съюза, жалбоподателя, ползвателя Marcegaglia Carbon Steel S.P.A., ползвателя San Polo Lamiere S.P.A., четирима ползватели в рамките на групата Network Steel, несвързания вносител Network Steel S.L., тримата включени в извадката производители и ПТ.
 1.7. Контролни посещения
 (23)
 Поради пандемията от COVID-19 и мерките за изолация, въведени от много държави членки, както и от много трети държави, Комисията не можа да извърши контролни посещения в съответствие с член 16 от основния регламент на етапа на временните мерки.
 (24)
 Комисията потърси цялата информация, смятана за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него


text:
и интереса на Съюза. Извършените от Комисията кръстосани проверки от разстояние („КПР“) бяха на следните дружества/страни:
 Производители от Съюза и техните сдружения
 —
 ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Германия
 —
 Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Нидерландия
 —
 ArcelorMittal Mediterranée SAS, Fos-sur-Mer, Франция (7)
 —
 ArcelorMittal France, Dunkerque, Франция
 —
 Eurofer, Brussels, Белгия
 Вносители
 —
 Network Steel S.L., Madrid, Испания
 Производители износители в Турция и свързани с тях търговци
 —
 Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş. („Habas“)
 —
 Çolakoğlu Metalurji A.Ş. и свързания с него търговец Çolakoğlu Dış Ticaret A.Ş. („Cotas“) (наричани заедно „Colakoglu“)
 —
 Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. („Erdemir“); İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. („Isdemir“); и свързания с него център за производство, обработка и търговия със стомана Erdemir Çelik Servis Merkezi San. ve Tic. A.Ş. („Ersem“) (наричани заедно „групата Erdemir“)
 (25)
 Проведена бе видеоконферентна връзка с ПТ във връзка с разпоредбите по член 7, параграфи 2а и 2б от основния регламент.
 (26)
 Вследствие на КПР на групата Erdemir, предвид определени недостатъци на предоставената от групата информация относно транспортните разходи, Комисията реши да замени тези разходи с наличните факти съгласно член 18, параграф 1 от основния регламент, както е обяснено в съображения 56—59(59) по-долу.
 1.8. Разследван период и разглеждан период
 (27)
 Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2019 г. до 31 декември 2019 г. („разследвания период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2016 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
 2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
 2.1. Разглеждан продукт
 (28)
 Разглежданият продукт е някои плосковалцовани продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани, дори на рулони (включително нарязани на определени дължини продукти и тесни ленти), само горещовалцовани, неплакирани, нито покрити, с произход от Турция, понастоящем класирани в кодове по КН 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (код по ТАРИК 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (код по ТАРИК 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (код по ТАРИК 7226191090), 7226 91 91 и 7226 91 99. Кодовете по КН и по ТАРИК са посочени само за информация.
 (29)
 От разглеждания продукт са изключени следните продукти:
 i)
 продукти от неръждаеми стомани и от силициеви електротехнически (магнитни) стомани със зърнесто ориентирани структури;
 ii)
 продукти от инструментални стомани и от бързорежещи стомани;
 iii)
 продукти, ненавити, без релефни мотиви, с дебелина, превишаваща 10 mm, и с широчина 600 mm или повече; и
 iv)
 продукти, ненавити, без релефни мотиви, с дебелина 4,75 mm или повече, но непревишаваща 10 mm, и с широчина 2 050 mm или повече.
 (30)
 ГВППС се използват за широк кръг от приложения в много икономически сектори, включително строителство, корабостроене и енергетика. Те се използват например при производството на селскостопанско оборудване,

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
компоненти от бронирана стомана, строителни и сградни компоненти, домакински уреди и електрически устройства, автомобили и др.
 2.2. Сходен продукт
 (31)
 Разследването показа, че следните продукти имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и едни и същи видове основна употреба:
 —
 разглежданият продукт;
 —
 продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Турция; и
 —
 продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза.
 (32)
 Поради това на този етап Комисията реши, че тези продукти са сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
 2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
 (33)
 Производител на вилични високоповдигачи и компоненти за мотокари и строителни машини поиска горещовалцованите стоманени продукти на дълги пръти да бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на разследването (8). Комисията отбелязва, че горещовалцованите стоманени продукти на дълги пръти не попадат в обхвата на настоящото разследване, защото горещовалцованите стоманени пръти с дължина 6—12m представляват дълги продукти, а не плоски продукти от стомана.
 3. ДЪМПИНГ
 3.1. Предварителни бележки
 (34)
 В извадката бяха включени три дружества, едното от които беше група.
 (35)
 Всички продажби на вътрешния пазар и експортните продажби на Habas за Съюза са били директни продажби за несвързани клиенти.
 (36)
 Colakoglu е продавало на вътрешния пазар директно на несвързани клиенти, докато целият износ на Colakoglu на разглеждания продукт за Съюза през РП е осъществяван чрез свързано дружество — Cotas, което се намира в Турция.
 (37)
 Групата Erdemir се състоеше от три дружества, пряко участващи в разследването: производителите износители Erdemir и Isdemir и центърът за производство, обработка и търговия със стомана Ersem. Erdemir и Isdemir са произвеждали продукта, предмет на разследването, продавали са го на вътрешния пазар и са го изнасяли за Съюза и за трети държави през РП. Ersem е закупувало продукта, предмет на разследване, от Erdemir и/или от Isdemir и го е препродавало на вътрешния пазар със или без допълнителна обработка (като например рязане и разделяне на рулоните на листове и ленти).
 3.2. Нормална стойност
 (38)
 Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на всеки включен в извадката производител износител е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите му на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период.
 (39)
 Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар, реализирани от всеки включен в извадката производител износител, е бил представителен.
 (40)
 След това за производителите износители с представителни продажби на вътрешния пазар Комисията установи кои видове на продукта, продавани на вътрешния пазар, са били идентични или сравними с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза.
 (41)
 Комисията след това провери дали за всеки включен в извадката производител износител продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, който


text:
е идентичен или сравним с вид на продукта, продаван за износ за Съюза, са били представителни в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичния или сравним вид на продукта.
 (42)
 За един от тримата включени в извадката износители представителни са били всички продажби на вътрешния пазар на видовете на продукта, които са идентични или сравними с изнасяните за Съюза през РП. За другите двама включени в извадката износители някои видове на продукта, които са били изнасяни за Съюза по време на РП, изобщо не са били продавани на вътрешния пазар, или обемът на продажбите на вътрешния пазар на съответния вид на продукта е бил под 5 %, поради което тези продажби не са били представителни.
 (43)
 Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар спрямо общите продажби за независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период. Целта на Комисията бе да реши дали, в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент, при изчисляването на нормалната стойност за всеки вид на продукта може да не взема предвид нерентабилните продажби на вътрешния пазар, тъй като не са реализирани при обичайни търговски условия.
 (44)
 Нормалната стойност се основава на действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта за всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през РП, независимо дали продажбите на вътрешния пазар са рентабилни, ако:
 а)
 обемът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи на единица продукция или по-висока от тях, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар за този вид на продукта; и
 б)
 среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна на производствените разходи за единица продукция или е по-висока от тях.
 (45)
 От друга страна нормалната стойност се основава на действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на РП, ако:
 а)
 обемът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта; или
 б)
 среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
 (46)
 Анализът на продажбите на вътрешния пазар на тримата включени в извадката износители показа, че от 17 % до 100 % от всички продажби на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през РП са били рентабилни и че среднопретеглените продажни цени са били по-високи от среднопретеглените производствените разходи за единица продукция. В съответствие с това и в зависимост от вида на продукта


text:
нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност от цените на всички продажби на вътрешния пазар през РП в ситуацията, описана в съображение 44, или като среднопретеглена стойност само от рентабилните продажби в ситуацията, описана в съображение 45.
 (47)
 Когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества или изобщо не е бил продаван на вътрешния пазар в съответствие с предвиденото в член 2, параграф 2 от основния регламент, както и когато не е имало никакви продажби или е имало недостатъчни продажби на даден вид на сходния продукт при обичайни търговски условия, Комисията формира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
 (48)
 За видовете на продукта, при които липсват продажби или са налице недостатъчни продажби на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия, нормалната стойност бе формирана чрез добавяне на посочените по-долу елементи към среднопретеглените производствени разходи за сходния продукт на включените в извадката производители износители по време на РП:
 а)
 среднопретеглените разходи за продажба и общи и административни разходи („ПОАР“), направени от включените в извадката производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия, по време на РП; и
 б)
 среднопретеглената печалба, реализирана от включените в извадката производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, по време на РП.
 (49)
 За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, бяха добавени среднопретеглените ПОАР и печалбата от сделките, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар за тези видове. За видовете на продукта, които изобщо не са се продавали на вътрешния пазар, бяха добавени среднопретеглените ПОАР и печалбата от всички сделки, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар.
 3.3. Експортна цена
 (50)
 Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза или директно за независими клиенти, или чрез свързани дружества, действащи като търговци, както е посочено в съображения 34—37 по-горе.
 (51)
 Двама от включените в извадката производители износители са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза по време на РП. Поради това в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент тяхната експортна цена бе действително платената или подлежаща на плащане цена на разглеждания продукт, когато той е бил продаван за износ за Съюза. Третият включен в извадката производител износител е изнасял разглеждания продукт за Съюза изключително чрез свързано дружество, намиращо се в Турция.
 3.4. Сравнение
 (52)
 Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители на базата на цена франко завода.
 (53)
 Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени корекции за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по кредити и комисиони.
 (54)
 Един производител износител е изнасял разглеждания продукт за Съюза чрез намиращо се в Турция свързано дружество, действащо като търговец, с което е заявил, че представлява единен стопански


text:
субект. Комисията припомни, че съгласно съдебната практика на ЕС единен стопански субект съществува, когато даден производител възлага задачи, които обикновено попадат в обхвата на отговорностите на вътрешен отдел по продажбите, на дружество за дистрибуция за неговите продукти, което той контролира икономически. Разследването обаче разкри, че свързаният търговец не отговаря на тези критерии, тъй като не е представлявал ексклузивен канал нито за продажбите на вътрешния пазар, нито за експортните продажби на производителя, който е изнасял както разглеждания продукт, така и други продукти директно на пазарите на трети държави, както и други продукти за Съюза през РП. По тези причини твърдението бе отхвърлено.
 (55)
 Вследствие на това, за да се установи експортната цена франко завода на този производител износител, експортната цена беше коригирана в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Комисията съответно намали експортната цена с ПОАР на свързания търговец, за който беше установено, че не образува единен стопански субект с производителя износител, и с печалба, равна на печалбата на несвързан вносител в Съюза, установена въз основа на информацията в досието по настоящото разследване, както и на констатациите от предишно разследване относно вноса на продукти, подобни на продукта, предмет на разследването (9).
 (56)
 По време на КПР на един включен в извадката производител износител Комисията установи, че дружеството е пропуснало да предостави важна информация по отношение на транспортните си разходи, направени за продажбите на разглеждания продукт на вътрешния пазар. Поради това Комисията не беше в състояние да прецени дали транспортните разходи, заявени като корекция на нормалната стойност, са били вярно декларирани.
 (57)
 С писмо от 1 декември 2020 г. Комисията уведоми съответното дружество за намерението си да приложи член 18 от основния регламент относно тези транспортни разходи. Комисията също така информира ПТ чрез вербална нота. На 8 декември 2020 г. дружеството представи коментари и подкрепящи документи, в които посочи, че Комисията правилно е отразила извършените по време на КПР контролни действия в обозначената като „чувствителна“ версия на доклада за КПР, предоставен на дружеството. Дружеството обаче заяви, че в доклада за КПР не е посочено, че е предоставена каквато и да било подвеждаща информация, нито че дружеството е отказало да предостави някаква информация. Освен това дружеството заяви, че прилагането на разпоредбите на член 18 от основния регламент не е обосновано при наличните обстоятелства и представи някои аргументи в подкрепа на това твърдение. В коментарите си от 14 декември 2020 г. ПТ изложи сходни аргументи на тези на засегнатото дружество и изтъкна предишната съдебна практика на СТО по отношение на използването на член 18 в подкрепа на своето становище, че критериите за използване на наличните факти не са изпълнени в настоящия случай.
 (58)
 В това отношение Комисията припомни, че целта на доклада за КПР бе да се отразят събитията и фактите от кръстосаната проверка от разстояние, а не да се представят заключения. Поради това Комисията счете, че докладът за КПР е пълен, въпреки че в него не е посочено, че Комисията е счела определена информация за подвеждаща. Освен това в представените от дружеството подкрепящи документи не бе представена нова


text:
информация, която съществено да промени положението. На последно място, дружеството представи някои аргументи единствено в обозначената като „чувствителна“ версия на своите коментари, тъй като тези аргументи се отнасяха за поверителна и засягаща конкретното дружество информация. Тези твърдения са разгледани в разгласяването за конкретното дружество на предварителните заключения.
 (59)
 Нищо от представените от дружеството или ПТ информация или аргументи, посочени в съображение 57 по-горе, не бе от такова естество, че да промени решението на Комисията. Поради това Комисията потвърди намерението си на предварителния етап на разследването да третира информацията за транспортните разходи, направени от дружеството във връзка с продажбите на вътрешния пазар на продукта, предмет на разследването, в съответствие с разпоредбите на член 18 от основния регламент.
 (60)
 Двама включени в извадката производители износители подадоха искане съгласно член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент за корекция за възстановяване на мита, като заявиха, че съществуването на схема за възстановяване на мита за някои материали за влагане в засегнатата държава предполага, че всички техни продажби на вътрешния пазар включват косвен данък в сравнение с продажбите за износ.
 (61)
 Жалбоподателят представи коментари, оспорващи твърдението.
 (62)
 В Турция се прилага вносно мито за плочи и стоманен скрап, които представляват материали за влагане в производството на ГВППС. При режима на активно усъвършенстване (РАУ) обаче местните производители са освободени от плащането на такова мито, ако внесените плочи/внесеният стоманен скрап се използва(т) за производството на крайни продукти, които в крайна сметка се изнасят. Двамата включени в извадката износители заявиха, че размерът на митата, които са щели да платят, ако готовите ГВППС са били продавани на вътрешния пазар, вместо да се изнасят, следва да се вземе предвид за целите на обективното сравнение между нормалната стойност и експортната цена.
 (63)
 Разследването обаче показа, че нито един от двамата включени в извадката износители не е платил вносно мито по време на РП, тъй като те са изпълнили задължението за износ, свързано с всяко разрешение за РАУ, поради което поисканата корекция във връзка с възстановяването на митото представлява само теоретичен разход. По тази причина твърдението бе счетено за неоснователно и съответно бе отхвърлено.
 (64)
 Двама включени в извадката производители износители поискаха от Комисията да използва месечен или тримесечен метод за определяне на техните индивидуални дъмпингови маржове. Те заявиха, че този подход е обоснован по две основни причини: i) колебанията в производствените разходи и ii) обезценяването на турската лира през РП.
 (65)
 По отношение на първия аргумент двете дружества заявиха, че по време на РП са били налице значителни изменения в цената на суровините, което от своя страна е довело до значително изменение в техните месечни/тримесечни производствени разходи. Следователно изчисляването на дъмпинговия им марж на стандартна средногодишна база би довело до продажби на вътрешния пазар в началото и в края на РП, които носят загуби, въпреки че са извършени над действителните за тях разходи.
 (66)
 По отношение на втория аргумент двете дружества заявиха, че РП се характеризира със значителни колебания в темпа на инфлация в Турция, особено през първата половина, и че турската лира се е обезценила значително през РП.
 (67)


text:
Жалбоподателят представи коментари с аргумента, че искането за месечно или тримесечно изчисляване на дъмпинга не е обосновано в настоящия случай. По отношение на колебанията в разходите той заяви, че изменението в тримесечните производствени разходи не е било значително, тъй като разликата между разходите през първото, третото и четвъртото тримесечие е била в рамките на 10 % и освен това колебанията в разходите са част от обичайните стопански дейности. По отношение на равнището на инфлация в Турция жалбоподателят изрази твърдението, че двете дружества са разглеждали само инфлацията през първата половина на РП, докато средният темп на инфлация в Турция през 2019 г., т.е. РП, е бил 15 %, което не може да бъде счетено за „хиперинфлация“ и не може да бъде основание за месечно или тримесечно изчисляване на дъмпинга.
 (68)
 Комисията анализира твърденията на производителите износители и установи, че: i) колебанията в месечните/тримесечните производствени разходи са засегнали предимно едно тримесечие от РП, докато продажбите на разглеждания продукт са извършвани през целия РП, а общото колебание в разходите не е било толкова значително, че да бъде основание за тримесечно изчисляване на дъмпинга; ii) средният темп на инфлация (15 % (10)) и обезценяването на турската лира (по-малко от 20 % основно през второто тримесечие (11)) през РП не са били от такава величина, че да бъдат основание за отклонение от постоянната практика на Комисията да изчислява дъмпинговия марж на годишна основа. Поради това искането за месечно или тримесечно изчисляване на дъмпинга бе отхвърлено.
 3.5. Дъмпингови маржове
 (69)
 За включените в извадката производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
 (70)
 Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка и навло) на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
 Дружество
 Временен дъмпингов марж
 Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.
 4,8 %
 Групата Erdemir
 —
 Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. - İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.
 5,4 %
 Çolakoğlu Metalurji A.Ş.
 7,6 %
 (71)
 За оказалите съдействие двама производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Поради това този марж бе определен въз основа на маржовете на включените в извадката трима производители износители.
 (72)
 Въз основа на това временният дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката — Ağir Haddecilik A.Ş. и Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş. — е 5,9 %.
 (73)
 По отношение на всички други производители износители в Турция Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи степента на съдействие на производителите износители. Степента на съдействие представлява обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа — както е отчетен в статистическите данни за вноса от Евростат — от засегнатата държава за Съюза.
 (74)
 Степента на


text:
съдействие в този случай е висока, тъй като износът на оказалите съдействие производители износители е представлявал около 87 % от общия износ за Съюза по време на РП. Поради това Комисията реши да определи остатъчния дъмпингов марж на равнището на включения в извадката производител износител с най-висок дъмпингов марж.
 4. ВРЕДА
 4.1. Определение за промишленост на Съюза и производство в Съюза
 (75)
 През разследвания период сходният продукт е произвеждан в Съюза от 22-ма известни производители от 14 групи. Тези производители представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
 (76)
 Общото производство в Съюза по време на разследвания период бе изчислено на около 74,6 милиона тона, включително производството за пазара за собствено потребление. Комисията достигна до тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, а именно подложените на кръстосана проверка от разстояние отговори на въпросника, получени от Eurofer и включените в извадката производители от Съюза.
 (77)
 Както е посочено в съображение 8, в извадката бяха включени трима производители от Съюза, представляващи приблизително 34 % от общото производство на сходния продукт в Съюза.
 4.2. Определяне на съответния пазар на Съюза
 (78)
 За да се установи дали промишлеността на Съюза е претърпяла вреда и за да се определят потреблението и различните икономически показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза, Комисията проучи дали и до каква степен при анализа трябва да се вземе предвид последващата употреба на произведения от промишлеността на Съюза сходен продукт (т.е. за собствено потребление или за продажби на свободния пазар).
 (79)
 Промишлеността на Съюза е в значителна степен вертикално интегрирана. ГВППС се считат за междинен материал за производството на различни продукти с добавена стойност надолу по веригата, а именно студеновалцовани продукти. Комисията установи, че 52 % от общото производство на производителите от Съюза е било предназначено за собствена употреба.
 (80)
 Разграничението между пазара за собствено потребление и свободния пазар е от значение при анализа на вредата в този случай. На пазара за собствено потребление разглежданият продукт се счита за основен материал за производството на различни продукти с добавена стойност надолу по веригата, а в рамките на групите се определят трансферни цени съгласно различни ценови политики. За разлика от това производството, предназначено за продажба на свободния пазар, е в пряка конкуренция с вноса на разглеждания продукт и се продава на цени на свободния пазар.
 (81)
 За да получи възможно най-пълна представа за промишлеността на Съюза, Комисията набави данни за цялата дейност, свързана с ГВППС, и определи дали производството е предназначено за собствена употреба или за свободния пазар.
 (82)
 Комисията анализира поотделно данните за свободния пазар и тези за пазара за собствено потребление и разгледа някои икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, въз основа на данните за свободния пазар. Тези показатели са: обем на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял, растеж, обем на износа и цени, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток. Когато бе възможно и обосновано, констатациите от разглеждането бяха сравнени с данните за пазара за собствено потребление, за да се получи пълна представа


text:
за състоянието на промишлеността на Съюза.
 (83)
 Други икономически показатели обаче биха могли да бъдат разгледани логично само ако се има предвид цялостната дейност във връзка с ГВППС, включително собствената употреба от страна на промишлеността на Съюза. Тези показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, инвестиции, запаси, заетост, производителност, възнаграждения и способност за привличане на капитал. Те зависят от цялостната дейност, без значение дали продукцията е за собствено потребление или се продава на свободния пазар.
 4.3. Потребление на Съюза
 4.3.1. Потребление на свободния пазар в Съюза
 (84)
 Комисията установи потреблението на Съюза въз основа на: а) данни от Eurofer относно продажбите на промишлеността на Съюза на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза, сверени с обема на продажбите, деклариран от включените в извадката производители от Съюза; и б) вноса на продукта, предмет на разследването, от всички трети държави, отчетен от Евростат.
 (85)
 Потреблението на Съюза на свободния пазар през разглеждания период се е променяло, както следва:
 Таблица 1
 Потребление на Съюза на свободния пазар (в тонове)
 2016 г.
 2017 г.
 2018 г.
 РП
 Потребление на Съюза на свободния пазар
 35 507 255
 34 704 015
 36 593 172
 35 157 748
 Индекс
 100
 98
 103
 99
 Източник: Eurofer, включените в извадката производители от Съюза и Евростат
 (86)
 Между 2016 г. и 2018 г. потреблението на свободния пазар се е увеличило с 3 %, но впоследствие е спаднало. Общото потребление на свободния пазар се е увеличило с 1 % през разглеждания период.
 4.3.2. Собствено потребление на пазара на Съюза
 (87)
 Комисията установи собственото потребление на Съюза въз основа на собствената употреба на всички известни производители от Съюза. На тази основа собственото потребление на Съюза през разглеждания период се е променяло, както следва:
 Таблица 2
 Собствено потребление на пазара на Съюза (в тонове)
 2016 г.
 2017 г.
 2018 г.
 РП
 Собствено потребление на Съюза
 45 706 179
 46 957 017
 46 552 480
 42 675 368
 Индекс
 100
 103
 102
 93
 Източник: Eurofer и включените в извадката производители от Съюза
 (88)
 Потреблението на пазара за собствено потребление се е увеличило слабо до 2018 г., след което бележи спад. Като цяло собственото потребление по време на разглеждания период е спаднало със 7 процентни пункта.
 4.3.3. Общо потребление
 (89)
 Общото потребление (сумата от собственото потребление и потреблението на свободния пазар) се е променяло през разглеждания период, както следва:
 Таблица 3
 Общо потребление (на свободния пазар и на пазара за собствено потребление) (в тонове)
 2016 г.
 2017 г.
 2018 г.
 РП
 Общо потребление на Съюза
 81 213 434
 81 661 032
 83 145 652
 77 833 116
 Индекс
 100
 101
 102
 96
 Източник: Eurofer, включените в извадката производители от Съюза и Евростат
 (90)
 Горната таблица показва, че общото потребление се е увеличило слабо през 2017 г. и 2018 г., но като цяло е спаднало с 4 % в сравнение с 2016 г. Собственото потребление е представлявало почти 55 % от общото потребление през разследвания период.
 4.4. Внос от Турция
 4.4.1. Обем и пазарен дял на вноса от Турция
 (91)
 Комисията установи обема на вноса


text:
въз основа на данни от Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен чрез сравнение на обема на вноса с потреблението на Съюза на свободния пазар.
 (92)
 Вносът от Турция се е променял, както следва:
 Таблица 4
 Обем и пазарен дял на вноса
 2016 г.
 2017 г.
 2018 г.
 РП
 Обем на вноса от Турция (в тонове)
 999 732
 1 836 513
 2 830 548
 2 843 116
 Индекс
 100
 184
 283
 284
 Пазарен дял на свободния пазар
 2,8 %
 5,3 %
 7,7 %
 8,1 %
 Индекс
 100
 188
 275
 287
 Източник: Eurofer, включените в извадката производители от Съюза и Евростат
 (93)
 Вносът от Турция се е увеличил с 184 % през разглеждания период, като почти е утроил дела си на свободния пазар — увеличение от 2,8 % през 2016 г. на 8,1 % през разследвания период.
 4.4.2. Цени на вноса от Турция и подбиване на цените
 (94)
 Комисията установи цените на вноса въз основа на данни от Евростат. Среднопретеглената цена на вноса от Турция се е променяла, както следва:
 Таблица 5
 Цени на вноса (EUR/тон)
 2016 г.
 2017 г.
 2018 г.
 РП
 Турция
 363
 490
 539
 493
 Индекс
 100
 135
 148
 136
 Източник: Евростат
 (95)
 Средните цени на вноса от Турция са се увеличили от 363 EUR/тон през 2016 г. на 493 EUR/тон през разследвания период — увеличение с 36 %. Средната цена на вноса се е увеличила значително през 2017 г. както и през 2018 г. поради значително увеличение на цената на основните суровини, по-специално скрап, но също така и желязна руда и кокс. Разликата между цените на дъмпинговия внос и цените на промишлеността на Съюза през разследвания период, отразени в таблица 10, е била значителна (7,5 %).
 (96)
 Комисията определи подбиването на цените през разследвания период, като сравни:
 а)
 среднопретеглените цени по вид на продукта на вноса от включените в извадката турски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходите след вноса; и
 б)
 съответните среднопретеглени продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода.
 (97)
 Сравнението на цените бе извършено поотделно за всеки вид на продукта по отношение на сделки на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадането на направените намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от теоретичния оборот на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период.
 (98)
 Въз основа на гореизложеното стана ясно, че за дъмпинговия внос на включените в извадката производители износители са налице среднопретеглени маржове на подбиване между 1,3 % и 2,9 %. Повечето ГВППС са много чувствителни по отношение на цените и конкуренцията се основава до голяма степен на цените. Освен това цените са известни на пазара, а един от включените в извадката производители заяви по време на КПР, че малка ценова разлика е достатъчна за купувача да смени доставчиците. В този контекст маржовете на подбиване се считат за значителни.
 4.5. Икономическо състояние на


text:
промишлеността на Съюза
 4.5.1. Общи бележки
 (99)
 В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
 (100)
 Както бе посочено в съображение 8, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвано изготвяне на извадка.
 (101)
 За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията направи оценка на макроикономическите показатели въз основа на данните от отговорите на въпросника на Eurofer по отношение на всички производители от Съюза, като при необходимост направи кръстосана проверка с отговорите на въпросника от тримата включени в извадката производители от Съюза. Комисията направи оценка на микроикономическите показатели въз основа на данните в отговорите на въпросника, предоставени от тримата включени в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха подложени на кръстосана проверка от разстояние и бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
 (102)
 Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
 (103)
 Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
 (104)
 Жалбоподателят поиска от Комисията да започне анализа на тенденциите, свързани с вредата, от 2017 г. на основанието, че 2016 г. (първата година от разглеждания в настоящото разследване период) е „непредставителна година“, тъй като е установено, че на промишлеността на Съюза е била нанесена вреда от дъмпингов и субсидиран внос с произход от няколко държави. Действително, след разследване с разследван период, обхващащ първата половина на 2016 г., през октомври 2017 г. бяха наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на ГВППС от Бразилия, Иран, Русия и Украйна (12). Освен това през април и юни 2017 г. бяха наложени съответно антидъмпингови мерки и изравнителни мита по отношение на Китай (13). Комисията реши на този етап да представи данните съгласно обичайната си практика, следователно включващи и 2016 г. Комисията обаче отбелязва, че оценката на промените в показателите за вредата бе извършена с оглед на това, че състоянието на промишлеността на Съюза действително все още е било засегнато от посочения дъмпингов и субсидиран внос през 2016 г. и ясно показва признаци на възстановяване след налагането на окончателни антидъмпингови и изравнителни мерки срещу този внос през 2017 г.
 4.5.2. Макроикономически показатели
 4.5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
 (105)
 През разглеждания период общото производство, производственият капацитет и използването на капацитета в Съюза са се променяли, както следва:
 Таблица 6
 Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
 2016 г.
 2017 г.
 2018 г.
 РП
 Обем на производството (в тонове)
 77 715 486
 80 720 236
 79 489 096
 74 635 884
 Индекс
 100
 104
 102
 96
 Производствен капацитет (в тонове)
 92 948 209
 94 639 237
 95 741 308
 96 051 969
 Индекс
 100
 102
 103
 103


text:
Използване на капацитета
 84 %
 85 %
 83 %
 78 %
 Индекс
 100
 102
 99
 93
 Източник: Eurofer, включените в извадката производители от Съюза и Евростат
 (106)
 По време на разглеждания период обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, или приблизително 3 милиона тона, а производственият капацитет се е увеличил с 3 % — приблизително същия обем като при намалението на производството. Вследствие на това използването на капацитета е намаляло със 7 % — от 84 % през 2016 г. на 78 % през разследвания период.
 (107)
 Използването на капацитета се отнася за ГВППС като цяло, включително производството за собствено потребление. Увеличаването на производството и капацитета между 2016 г. и 2017 г. отразява подобряването на условията на пазара на Съюза в резултат на налагането на антидъмпингови мерки срещу вноса от Бразилия, Иран, Русия и Украйна. Увеличаването на капацитета през втората част от разглеждания период се дължи по-скоро на повишаването на ефективността и разрешаването на съществуващи проблеми.
 4.5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
 (108)
 През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза на свободния пазар са се променяли, както следва:
 Таблица 7
 Обем на продажбите и пазарен дял на свободния пазар
 2016 г.
 2017 г.
 2018 г.
 РП
 Продажби на промишлеността на Съюза (в тонове)
 27 017 986
 27 811 745
 28 438 028
 27 670 198
 Индекс
 100
 103
 105
 102
 Пазарен дял
 76,1 %
 80,1 %
 77,7 %
 78,7 %
 Индекс
 100
 105
 102
 103
 Източник: Eurofer, включените в извадката производители от Съюза и Евростат
 (109)
 Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на свободния пазар се е увеличил с 2 % през разглеждания период, а пазарният ѝ дял с 3 % — от 76,1 % през 2016 г. на 78,7 % през разследвания период. Увеличението на пазарния дял между 2018 г. и 2019 г. (разследвания период) се обяснява с факта, че докато общият обем на свободния пазар е намалял, значителен брой сделки, считани преди това за сделки за собствено потребление, вече са се считали за сделки на свободния пазар поради изтеглянето на инвестициите, посочено в съображение 150. Поради това, както е посочено в съображение 111, продажбите за собствено потребление са намалели, докато пазарният дял на производителите от Съюза на свободния пазар се е увеличил поради промяната в структурата на производителите от Съюза.
 (110)
 През разглеждания период обемът на собственото потребление на промишлеността на Съюза и пазарният му дял на пазара на Съюза са се променяли, както следва:
 Таблица 8
 Обем и пазарен дял на собственото потребление
 2016 г.
 2017 г.
 2018 г.
 РП
 Обем на собственото потребление на пазара на Съюза (в тонове)
 45 706 179
 46 957 017
 46 552 480
 42 675 368
 Индекс
 100
 103
 102
 93
 Общо производство на промишлеността на Съюза (в тонове)
 77 715 486
 80 720 236
 79 489 096
 74 635 884
 Индекс
 100
 104
 102
 96
 Дял на пазара за собствено потребление спрямо общото производство в Съюза
 59 %
 58 %
 59 %
 57 %
 Индекс
 100
 99


text:
100
 97
 Източник: Eurofer, включените в извадката производители от Съюза и Евростат
 (111)
 Пазарът за собствено потребление на промишлеността на Съюза (състоящ се от ГВППС, заделяни от промишлеността на Съюза за употреба надолу по веригата) в Съюза е намалял със 7 %, или около 3 милиона тона, през разглеждания период. Пазарният дял на пазара за собствено потребление на промишлеността на Съюза (изразен като процент от общото производство в Съюза) е намалял с 3 % през разследвания период — от 59 % на 57 %. Причината за това е спадът в търсенето на продукти надолу по веригата и продажбите на производствени линии, за които се използва продуктът, предмет на разследването (вж. съображение 150).
 4.5.2.3. Растеж
 (112)
 Всички горепосочени данни по отношение на производството, обема на продажбите и пазарния дял показват тенденция на силен спад от 2017 г. насам, докато потреблението на свободния пазар леко се е увеличило през същия период. Промишлеността на Съюза показва растеж, при това много слаб, само ако за начало на периода бъде взета 2016 г. — година, за която бе установено, че тази промишленост е понесла вреда от дъмпингов внос от други държави.
 4.5.2.4. Заетост и производителност
 (113)
 През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
 Таблица 9
 Заетост и производителност
 2016 г.
 2017 г.
 2018 г.
 РП
 Брой на наетите лица
 39 144
 43 963
 40 299
 39 178
 Индекс
 100
 112
 103
 100
 Производителност (в тонове на член от персонала)
 1 985
 1 836
 1 973
 1 905
 Индекс
 100
 92
 99
 96
 Източник: Eurofer и включените в извадката производители от Съюза
 (114)
 Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза, свързана с производството на ГВППС, варира през разглеждания период, но като цяло остава стабилно. С оглед на спада в производството производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, изразена в тонове на наето лице годишно, е намаляла с 4 % през разглеждания период.
 4.5.2.5. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
 (115)
 Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е било значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от Турция.
 (116)
 ГВППС вече са били предмет на антидъмпингови разследвания. През 2016 г. състоянието на промишлеността на Съюза все още е било засегнато в значителна степен от дъмпинговия внос от Бразилия, Иран, Русия и Украйна. Окончателни антидъмпингови мерки върху вноса от тези държави бяха наложени през октомври 2017 г. (14) Антидъмпингови мерки срещу Китай са наложени през април 2017 г, последвани от изравнителни мита от юни 2017 г. (15)
 (117)
 Както е посочено в съображение 104, състоянието на промишлеността на Съюза действително все още е било засегнато от посочените дъмпингови практики през 2016 г. и ясно е показало признаци на възстановяване след налагането на окончателни антидъмпингови мерки срещу този внос през 2017 г. През останалата част от разглеждания период се наблюдава възстановяване, както се вижда, наред с други фактори, от по-адекватните равнища на рентабилност (както е показано по-долу), което обаче е спряло през 2019 г.


text:
4.5.3. Микроикономически показатели
 4.5.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
 (118)
 През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
 Таблица 10
 Продажни цени и производствени разходи в Съюза
 2016 г.
 2017 г.
 2018 г.
 РП
 Средна единична продажна цена на свободния пазар (EUR/тон)
 391
 531
 574
 533
 Индекс
 100
 136
 147
 136
 Производствени разходи за единица продукция (EUR/тон)
 413
 497
 540
 560
 Индекс
 100
 121
 131
 136
 Източник: включените в извадката производители от Съюза
 (119)
 Средните единични продажни цени са се увеличили значително през 2017 г. в сравнение с 2016 г. Действително, докато през 2016 г. продажните цени в Съюза са претърпели сериозно намаление (16) вследствие на значителния дъмпингов внос от Бразилия, Иран, Русия и Украйна, след налагането през 2017 г. на антидъмпингови мерки срещу посочения внос промишлеността на Съюза е успяла да възстанови продажните си цени до нормални равнища (17). Продажните цени през 2017 г. и 2018 г. също така биха могли да се обяснят с рязкото увеличение на разходите за суровини, по-специално разходите за желязна руда и кокс, което е довело до много голямо увеличение на производствените разходи на промишлеността на Съюза през 2018 г. — с 31 % в сравнение с 2016 г.
 (120)
 През разследвания период обаче продажните цени на промишлеността на Съюза са спаднали с над 7 % — от 574 EUR/тон през 2018 г. на 533 EUR/тон, докато производствените ѝ разходи са се увеличили с 3,7 % — от 540 EUR/тон през 2018 г. на 560 EUR/тон през разследвания период. Поради това докато през 2017 г. и 2018 г. промишлеността на Съюза е успяла да прехвърли увеличението на своите разходи към своите клиенти и да остане рентабилна, през разследвания период тя вече не е била в състояние да го направи.
 (121)
 Тъй като повечето видове на разглеждания продукт са много чувствителни по отношение на цената, производителите от Съюза е трябвало да следват значителния спад в цените, предлагани на пазарите от турските производители износители, и значително да намалят продажните цени въпреки нарастващите разходи, за да запазят използването на капацитета и пазарните дялове.
 4.5.3.2. Разходи за труд
 (122)
 През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
 Таблица 11
 Средни разходи за труд на наето лице
 2016 г.
 2017 г.
 2018 г.
 РП
 (EUR)
 74 295
 78 101
 79 241
 83 187
 Индекс
 100
 106
 107
 112
 Източник: включените в извадката производители от Съюза
 (123)
 През разглеждания период средните разходи за труд на наето лице са се увеличили с 12 %. Това показва, че производителите от Съюза не са били в състояние да понижат разходите за труд въпреки влошените пазарени обстоятелства по време на разследвания период.
 4.5.3.3. Запаси
 (124)
 През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
 Таблица 12
 Запаси
 2016 г.
 2017 г.
 2018 г.
 РП
 Запаси в края на периода (в тонове)
 1 033 364
 1 207 363


text:
843 448
 862 918
 Индекс
 100
 117
 82
 84
 Запаси в края на периода като процент от производството
 5,1 %
 5,7 %
 4,2 %
 4,4 %
 Индекс
 100
 110
 81
 85
 Източник: включените в извадката производители от Съюза
 (125)
 През разглеждания период равнището на запасите в края на периода е намаляло с 16 %. Повечето видове на сходния продукт се произвеждат от промишлеността на Съюза при конкретни поръчки от страна на ползвателите. Поради това запасите не се считат за важен показател за вредата в този случай. Това се потвърждава и от анализа на изменението на запасите в края на периода като процент от производството. Както се вижда по-горе, този показател е останал относително стабилен през разглеждания период на около 5 % от обема на производството.
 4.5.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
 (126)
 През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
 Таблица 13
 Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
 2016 г.
 2017 г.
 2018 г.
 РП
 Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота от продажбите)
 -3,6 %
 6,8 %
 6,8 %
 -6,0 %
 Индекс
 -100
 190
 190
 -170
 Паричен поток (EUR)
 - 140 233 455
 441 133 402
 621 258 785
 - 308 384 431
 Индекс
 -100
 315
 443
 -220
 Инвестиции (EUR)
 144 626 230
 234 309 366
 210 822 274
 156 161 956
 Индекс
 100
 162
 146
 108
 Възвръщаемост на инвестициите
 -3,1 %
 9,7 %
 10,2 %
 -13,0 %
 Индекс
 -100
 317
 331
 -424
 Източник: включените в извадката производители от Съюза
 (127)
 Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза, като изрази нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
 (128)
 Въпреки първоначалното увеличение на печалбите през 2017 г. и 2018 г., през разглеждания период рентабилността е претърпяла отрицателно развитие. Както е обяснено в съображение 120, продажните цени на промишлеността на Съюза са спаднали през разследвания период, докато производствените ѝ разходи са продължили да нарастват. Действително, през разследвания период продажните цени на промишлеността на Съюза са спаднали до нива под производствените ѝ разходи. Рентабилността е намаляла от +6,8 % през 2018 г. на -6 % през разследвания период.
 (129)
 Нетният паричен поток представлява способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. Нетният паричен поток се е развил до голяма степен в съответствие с рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите. Той е бил положителен от 2017 до 2018 г., като пикът е бил през 2018 г., и е станал отрицателен през разследвания период, когато рентабилността е достигнала най-ниските си стойности през разглеждания период. Способността за привличане на капитал е била възпрепятствана от спада в печалбите.
 (130)
 Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата (или загубата), изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя следва същата тенденция като рентабилността.
 (131)
 През разглеждания период годишните инвестиции са се увеличили с 8 %, но през 2019 г. са


text:
спаднали до равнища съвсем малко над тези през 2016 г. Като цяло инвестициите са били предназначени само за запазване на съществуващия капацитет и замяна на необходимите производствени активи. Налице са и значителни инвестиции, свързани с въпроси в областта на здравеопазването, безопасността и околната среда.
 4.5.4. Заключение относно вредата
 (132)
 Въпреки че потреблението на свободния пазар леко е намаляло през разглеждания период (-1 %), обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на свободния пазар се е увеличил с 2 %, като пазарният ѝ дял на този пазар е нараснал от 76,1 % на 78,7 %. Тези малки подобрения по отношение на обема на продажбите и пазарния дял обаче могат да бъдат забелязани само спрямо 2016 г., когато промишлеността на Съюза е понесла вреда от дъмпинга, причинен от вноса от други държави. Следва да се отбележи също така, че посоченото в съображение 150 оттегляне на инвестициите води до изкуствено увеличение на продажбите на свободния пазар. При все това производството и използването на капацитета на промишлеността на Съюза са намалели съответно с 4 % и 7 % през разглеждания период. Между 2018 г. и 2019 г. е имало по-силно изразен спад в производството и използването на капацитета, а продажбите на свободния пазар също са намалели. Промишлеността на Съюза е отбелязала растеж от 2017 г. насам, като се е възстановила от нелоялния внос, предмет на антидъмпингови и антисубсидийни мерки, но през разследвания период е настъпил рязък спад.
 (133)
 През разглеждания период производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили значително (+36 %) главно поради значително увеличение на цените на суровините.
 (134)
 Увеличението на продажните цени на промишлеността на Съюза през 2017 г. и 2018 г. е било по-голямо от това на разходите, което е позволило на производителите от Съюза да се възстановят от предишните вредоносни дъмпингови практики и да достигна рентабилност от 6,8 %. Между 2018 г. и разследвания период обаче промишлеността на Съюза е понижила продажните си цени средно със 7 % въпреки нарастващите разходи (+4 %). Това е оказало опустошителен ефект върху рентабилността на промишлеността на Съюза, която е спаднала от +6,8 % през 2018 г. на -6 % през 2019 г.
 (135)
 Други финансови показатели (паричен поток и възвръщаемост на инвестициите) са следвали подобна тенденция, особено през разследвания период, вследствие на което равнището на инвестициите е намаляло значително през разследвания период в сравнение с предходните години.
 (136)
 Въз основа на гореизложеното на този етап Комисията стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
 5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
 (137)
 В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи, както е посочено по-горе, дали дъмпинговият внос от Турция е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно по същото време и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда от фактори, различни от дъмпинговия внос от Турция, не е била приписана на


text:
дъмпинговия внос. Тези фактори са: вносът от трети държави, равнището на износа на промишлеността на Съюза, собственото потребление, промените в търсенето и цените на суровините.
 5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
 (138)
 Вносът от Турция почти се е утроил през разглеждания период, като се е увеличил от около 1 000 000 тона през 2016 г., което представлява пазарен дял от 2,8 %, на 2 843 000 тона през разследвания период, което представлява пазарен дял от 8,1 % (вж. таблица 4). Този увеличаващ се внос е бил извършван на цени, по-ниски от тези на промишлеността на Съюза, през целия разглеждан период. Това е оказало силно въздействие върху промишлеността на Съюза през разследвания период, когато на фона на нарастващите разходи и на ценовия натиск, упражняван от турския дъмпингов внос, тя е трябвало да намали продажните си цени, което е довело до много силен спад на рентабилността от + 6,8 % до тежки загуби (-6 % рентабилност) и до последващото влошаване на нейните финансови показатели.
 (139)
 Няколко страни заявиха, че липсва взаимовръзка между вноса от Турция и понесената от жалбоподателите вреда. Комисията отхвърли това твърдение. Тя потвърди, че през 2017 г. и 2018 г., като се е възползвала от сравнително добрите пазарни обстоятелства и от нововъведените мерки за търговска защита срещу пет държави, промишлеността на Съюза е успяла да реализира печалби въпреки нарастващия обем на вноса от Турция на ниски цени. През 2019 г. обаче за да запази пазарния си дял, промишлеността на Съюза е била принудена да определя цените си доста под разходите поради намалението на цените, причинено от турския внос на по-ниски цени в сравнение с тези през 2018 г. Следователно е налице ясна взаимовръзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
 5.2. Въздействие на други фактори
 5.2.1. Внос от трети държави
 (140)
 През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се е променял, както следва:
 Таблица 14
 Внос от трети държави
 Държава
 година
 година
 година
 РП
 Руска федерация
 Обем (в тонове)
 2 026 321
 744 941
 1 618 946
 1 407 644
 Индекс
 100
 37
 80
 69
 Пазарен дял
 5,7 %
 2,1 %
 4,4 %
 4,0 %
 Индекс
 100
 38
 78
 70
 Средна цена (EUR/тон)
 336
 468
 497
 445
 Индекс
 100
 139
 148
 132
 Сърбия
 Обем (в тонове)
 348 619
 465 158
 733 711
 860 952
 Индекс
 100
 133
 210
 247
 Пазарен дял
 1,0 %
 1,3 %
 2,0 %
 2,4 %
 Индекс
 100
 137
 204
 249
 Средна цена (EUR/тон)
 386
 498
 547
 479
 Индекс
 100
 129
 142
 124
 Индия
 Обем (в тонове)
 443 493
 1 121 530
 918 334
 847 592
 Индекс
 100
 253
 207
 191
 Пазарен дял
 1,2 %
 3,2 %
 2,5 %
 2,4 %
 Индекс
 100
 259
 201
 193
 Средна цена (EUR/тон)
 404
 493
 533
 464
 Индекс
 100
 122
 132
 115
 Бразилия
 Обем (в тонове)
 657 682
 370 567
 266 870
 114 142
 Индекс
 100
 56
 41
 17
 Пазарен дял
 1,9 %
 1,1 %
 0,7 %
 0,3 %
 Индекс
 100
 58
 39
 18
 Средна цена (EUR/тон)
 363
 494
 531
 485
 Индекс
 100
 136
 146


text:
134
 Украйна
 Обем (в тонове)
 1 080 094
 609 792
 131 958
 106 866
 Индекс
 100
 56
 12
 10
 Пазарен дял
 3,0 %
 1,8 %
 0,4 %
 0,3 %
 Индекс
 100
 58
 12
 10
 Средна цена (EUR/тон)
 331
 466
 472
 424
 Индекс
 100
 141
 142
 128
 Иран
 Обем (в тонове)
 928 896
 76 707
 56 026
 3 377
 Индекс
 100
 8
 6
 0
 Пазарен дял
 2,6 %
 0,2 %
 0,2 %
 0,0 %
 Индекс
 100
 80
 6
 0
 Средна цена (EUR/тон)
 305
 428
 489
 504
 Индекс
 100
 140
 160
 165
 Китай
 Обем (в тонове)
 1 031 310
 8 511
 636
 538
 Индекс
 100
 1
 0
 0
 Пазарен дял
 2,9 %
 0,0 %
 0,0 %
 0,0 %
 Индекс (EUR/тон)
 100
 1
 0
 0
 Средна цена
 325
 678
 3 503
 3 189
 Индекс
 100
 209
 1 078
 981
 Други трети държави
 Обем (в тонове)
 973 121
 1 658 551
 1 598 115
 1 303 324
 Индекс
 100
 170
 164
 134
 Пазарен дял
 2,7 %
 4,8 %
 4,4 %
 3,7 %
 Индекс
 100
 174
 159
 135
 Средна цена (EUR/тон)
 385
 495
 562
 526
 Индекс
 100
 129
 146
 136
 Общо за всички трети държави с изключение на Турция
 Обем (в тонове)
 7 489 536
 5 055 756
 5 324 596
 4 644 434
 Индекс
 100
 68
 71
 62
 Пазарен дял
 21,1 %
 14,6 %
 14,6 %
 13,2 %
 Индекс
 100
 69
 69
 63
 Средна цена (EUR/тон)
 345
 487
 531
 478
 Индекс
 100
 141
 154
 139
 Източник: Евростат
 (141)
 По време на разглеждания период пазарният дял на вноса от всички други държави е намалял от 21,1 % на 13,2 %. Общото намаляване на вноса от държави, различни от Турция, се дължи главно на налагането през 2017 г. на мерки за търговска защита срещу вноса от Китай, Бразилия, Иран, Украйна и Русия. Мерките са в диапазона от 8,1 % до 35,9 % за Китай (комбинираното въздействие на антидъмпинговите и изравнителните мита) и от 17,6 до 96,5 EUR/тон за четирите други държави. Посочените в таблицата по-горе цени не включват такива антидъмпингови и изравнителни мита.
 (142)
 След Турция основните държави износители през разследвания период са били Русия (по отношение на която се прилагат антидъмпингови мита), Сърбия и Индия.
 (143)
 През разследвания период вносът от Русия е възлизал на по-малко от половината от вноса от Турция. Освен това цените на вноса от Русия, след добавяне на приложимото по отношение на този внос антидъмпингово мито, са били по-високи от цените на вноса от Турция, макар и понякога по-ниски от продажните цени на производителите от Съюза. Вследствие на това натискът върху производителите от Съюза от страна на руския внос, като се има предвид неговият пазарен дял, като цяло не е можел да бъде от същия мащаб като този от страна на дъмпинговия внос от Турция.
 (144)
 Вносът от Сърбия и Индия е имал общ пазарен дял от 4,8 % през разследвания период (60 % от пазарния дял на Турция). Вносът от Сърбия се е увеличил с 147 % през разглеждания период, докато вносът от Индия се е увеличил през 2017 г.,


text:
но оттогава е намалял с 25 %. Средните цени на вноса от Сърбия и Индия са били под средните цени на вноса от Турция, но не може да се направи заключение дали и този внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза, също и поради неизвестния му продуктов микс (18). При всички случаи натискът върху производителите от Съюза от страна на този внос, като се има предвид неговият пазарен дял, като цяло не е можел да бъде от същия мащаб като този от страна на дъмпинговия внос от Турция.
 (145)
 Вносът от други държави е бил много малък и при по-високи средни цени, отколкото вноса от Турция.
 (146)
 Въз основа на това Комисията стигна до временното заключение, че въздействието на вноса от други държави не отслабва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Турция и съществената вреда, понесена от производителите от Съюза.
 5.2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
 (147)
 През разглеждания период обемът и цените на износа на промишлеността на Съюза за несвързани страни са се променяли, както следва:
 Таблица 15
 Експортни продажби
 2016 г.
 2017 г.
 2018 г.
 РП
 Обем на износа (в тонове)
 1 597 262
 1 550 220
 1 434 739
 1 872 411
 Индекс
 100
 97
 90
 117
 Средна цена (евро/тон)
 382
 502
 554
 465
 Индекс
 100
 132
 145
 122
 Източник: Eurofer (обеми) и включените в извадката производители от Съюза (цени)
 (148)
 Производителите от Съюза са увеличили обема на износа със 17 % през разглеждания период до малко под 1,9 млн. тона през 2019 г. Износът често се извършва по дългосрочни договори, като разследването показа, че продуктовият микс включва предимно крайни продукти от по-нисък клас в сравнение с продажбите в Съюза. Въпреки това, по-специално през разследвания период, износът на промишлеността на Съюза е успял отчасти да компенсира намалените обеми на продажбите на пазара на Съюза и е помогнал на производителите от Съюза да разпределят постоянните и други разходи върху повече продукти.
 (149)
 Като цяло обаче обемите на износа на промишлеността на Съюза са представлявали едва около 7 % от обема на продажбите ѝ на свободния пазар на Съюза през разследвания период, въз основа на което Комисията стигна до временното заключение, че въздействието на равнището на износа на производителите от Съюза върху понесената от промишлеността на Съюза вреда е било незначително, ако изобщо е имало някакво въздействие.
 5.2.3. Собствено потребление
 (150)
 Както е показано в таблица 1 по-горе, собственото потребление е намаляло със 7 % през разглеждания период. Този спад е отбелязан най-вече през втората част на разглеждания период и отчасти се дължи на факта, че през 2019 г. един производител от Съюза е продал на несвързано с него дружество някои производствени линии, за които се използва продуктът, предмет на разследването (19). Освен това през разглеждания период потреблението на стомана в някои сектори надолу по веригата е спаднало. Комисията не бе в състояние да определи количествено спада във всеки от тези сектори.
 (151)
 Въз основа на това Комисията стигна до временното заключение, че въздействието на промените в собственото потребление върху понесената от промишлеността на Съюза вреда


text:
е било незначително, ако изобщо е имало някакво въздействие.
 5.2.4. Промени в търсенето
 (152)
 Както е показано в таблица 2, потреблението на свободния пазар в началото и в края на разглеждания период на практика е било едно и също.
 (153)
 Въз основа на това Комисията стигна до временното заключение, че не е възможно промените в потреблението на свободния пазар да са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
 5.2.5. Цени на суровините
 (154)
 Както е обяснено в раздел 4.5.3.1, увеличението на цените на суровините определено е било основната причина за увеличението на производствените разходи на производителите от Съюза през разглеждания период.
 (155)
 Само по себе си увеличението на цените на суровините не причинява вреда, тъй като обикновено се придружава от последващо увеличение на продажните цени. Въз основа на това Комисията стигна до временното заключение, че увеличението на разходите за суровини само по себе си не е причинило вреда на промишлеността на Съюза.
 5.2.6. Други фактори
 (156)
 Някои страни посочиха други фактори като причина за вредоносната ситуация за промишлеността на Съюза. Един ползвател обясни по-ниските печалби с влошаването през 2019 г. на резултатите на световната стоманодобивна промишленост. Друг ползвател посочи като причина наличието на „свръхкапацитет при всички продукти“, като заяви също така, че производителите от Съюза са се насочили към специални продукти и че са засегнати от слабото търсене в намиращ се в криза сектор, а именно в автомобилния сектор.
 (157)
 Първите две твърдения остават неясни и необосновани. Поради това Комисията стигна до временно заключение, че резултатите на световната стоманодобивна промишленост и свръхкапацитетът, ако изобщо е имало такъв, не са допринесли съществено за вредата, понесена от производителите от Съюза.
 (158)
 Комисията счете също така, че последното изявление е неточно, тъй като производителите от Съюза обслужват всички потребяващи стомана сектори, а не само автомобилния сектор. На този етап Комисията не разполага с информация за големината на различните потребяващи стомана сектори през различните години от разглеждания период. Както обаче е показано в раздел 5.2.4, общото потребление на свободния пазар е останало сравнително стабилно през разглеждания период. Поради това бе направено временното заключение, че промените в търсенето не са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
 5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
 (159)
 С оглед на горепосочените съображения Комисията временно установи наличието на причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от Турция. В резултат на дъмпинга от страна на Турция промишлеността на Съюза, точно след като е била започнала да се възстановява от предишните дъмпингови практики (20), се е оказала отново в ситуация, в която понася вреди поради дъмпингов внос.
 (160)
 Комисията направи разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос.
 (161)
 Въз основа на гореизложеното на този етап Комисията стигна до заключението, че дъмпинговият внос от Турция е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза и че другите фактори, разгледани поотделно или заедно, не са отслабили причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда.
 6. РАВНИЩЕ НА МЕРКИТЕ
 (162)
 За да определи равнището на мерките,


text:
Комисията разгледа дали мито, което е по-ниско от дъмпинговия марж, би било достатъчно за отстраняване на причинената от дъмпинговия внос вреда на промишлеността на Съюза в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент.
 6.1. Марж на занижаване на цените
 (163)
 Комисията най-напред определи размера на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, при липсата на нарушения по смисъла на член 7, параграф 2а от основния регламент. В този случай вредата би била отстранена, ако промишлеността на Съюза е била в състояние да покрие производствените си разходи, включително разходите, произтичащи от многостранни споразумения в областта на околната среда и протоколите към тях, по които Съюзът е страна, и от конвенциите на Международната организация на труда (МОТ), изброени в приложение Ia, и да постигне разумна печалба („целева печалба“).
 (164)
 В съответствие с член 7, параграф 2в от основния регламент, за определянето на целевата печалба Комисията взе предвид следните фактори: равнището на рентабилност преди увеличението на вноса от засегнатата държава, равнището на рентабилност, необходимо за покриване на всички разходи и инвестиции, научноизследователската и развойната дейност (НИРД) и иновациите, както и равнището на рентабилност, което може да се очаква при нормални условия на конкуренция. Във всеки случай този марж на печалба не следва да бъде по-малък от 6 %.
 (165)
 Жалбоподателят заяви, че разумната целева печалба следва да бъде в диапазона от 10 % до 15 %. Турската асоциация на износителите на стомана ÇİB счете този диапазон за твърде висок и вместо него предложи целевите печалби, използвани от Комисията в приключените през 2017 г. разследвания за същия продукт, които бяха 7 % и 7,9 %. Включен в извадката производител от Съюза заяви, че минималната целева печалба не следва да бъде по-малка от използваната в предишно разследване, а именно 7,9 %.
 (166)
 Комисията не можа да установи марж на печалбата въз основа на нито една от годините преди увеличаването на вноса от Турция, тъй като през тези години промишлеността на Съюза е претърпяла вреда от навлизането на дъмпингов внос с произход от други държави и поради това нито една от тези години не може да се квалифицира като година с нормална конкуренция на пазара на Съюза. С оглед на това Комисията разгледа постигната през 2017 г. рентабилност. През 2017 г. нивото на вноса от Турция вече се е било увеличило с 1 млн. тона в сравнение с предходната година, макар че след това през 2018 г. и 2019 г. се е увеличило с още 1 млн. тона. Освен това през 2017 г. промишлеността на Съюза очевидно е била в много по-добро състояние от предишните години поради налагането на антидъмпинговите мита върху вноса на ГВППС с произход от Китай, Бразилия, Иран, Русия и Украйна и благоприятните пазарни обстоятелства през тази година. Поради това при липсата на друга информация Комисията реши да използва временно средната печалба, постигната през 2017 г., като основа за целевата печалба. Тази печалба е 6,8 %.
 (167)
 В съответствие с член 7, параграф 2в от основния регламент Комисията направи оценка на твърдението на двама включени в извадката


text:
производители от Съюза относно планирани инвестиции, които не са били осъществени през разглеждания период. Въз основа на получените документни доказателства, които бе възможно да бъдат сверени със счетоводните системи на дружествата, Комисията временно прие тези твърдения и добави съответните суми към печалбата на тези производители от Съюза. Получените окончателни целеви маржове на печалбата варираха между 6,8 % и 8,0 %.
 (168)
 В съответствие с член 7, параграф 2г от основния регламент, като последна мярка Комисията направи оценка на бъдещите разходи, произтичащи от многостранните споразумения в областта на околната среда и протоколите към тях, по които Съюзът е страна, които разходи промишлеността на Съюза ще направи през периода на прилагане на мярката съгласно член 11, параграф 2. Въз основа на предоставената информация, която бе подкрепена от инструментите за докладване и прогнозите на дружествата, Комисията определи разход в диапазона от 2 EUR/тон до 12 EUR/тон в допълнение към действителните разходи за спазване на съответните конвенции по време на разследвания период. Тази разлика бе добавена към невредоносната цена.
 (169)
 Въз основа на това Комисията изчисли невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, като приложи посочения по-горе марж на печалбата (вж. съображение 167) към производствените разходи на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период и след това добави корекциите по член 7, параграф 2г за всеки отделен вид на продукта.
 (170)
 След това Комисията определи поотделно за всеки вид на продукта равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в засегнатата държава, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на свободния пазар на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса. Резултатът от тези изчисления е представен в таблицата по-долу.
 Държава
 Дружество
 Дъмпингов марж
 Марж на занижаване на цените
 Турция
 Çolakoğlu Metalurji A.Ş.
 7,6 %
 19,3 %
 Групата Erdemir:
 —
 Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S.
 —
 İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.
 5,4 %
 23,5 %
 Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.
 4,8 %
 20,9 %
 Ağir Haddecilik A.Ş.
 5,9 %
 21,2 %
 Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.
 5,9 %
 21,2 %
 Всички други дружества
 7,6 %
 23,5 %
 6.2. Разглеждане на необходимия марж за отстраняване на вредата за промишлеността на Съюза
 (171)
 Както е обяснено в известието за започване, жалбоподателят представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че в засегнатата държава са налице нарушения по отношение на суровините във връзка с продукта, предмет на разследването. Поради това, в съответствие с член 7, параграф 2а от основния регламент, при настоящото разследването бяха разгледани твърденията за нарушения с цел да се прецени дали — в случай, че е необходимо — налагането на мито, по-ниско от дъмпинговия марж, би било достатъчно за отстраняване на вредата.
 (172)
 Тъй като маржовете, достатъчни за отстраняване на вредата, всъщност са по-високи от дъмпинговите маржове, Комисията счете, че на този етап не е необходимо да се


text:
разглежда този въпрос.
 6.3. Заключение
 (173)
 Въз основа на горепосочената оценка Комисията стигна до заключението, че е целесъобразно да определи размера на временните мита в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент. В резултат на това временните антидъмпингови мита следва да бъдат определени, както е посочено по-долу:
 Държава
 Дружество
 Временно антидъмпингово мито
 Турция
 Çolakoğlu Metalurji A.Ş.
 7,6 %
 Групата Erdemir:
 —
 Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. - İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.
 5,4 %
 Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.
 4,8 %
 Ağir Haddecilik A.Ş.
 5,9 %
 Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.
 5,9 %
 Всички други дружества
 7,6 %
 7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
 (174)
 Комисията проучи дали въпреки установяването на вредоносен дъмпинг налагането на мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза в съответствие с член 21 от основния регламент. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на ползвателите и на потребителите.
 7.1. Интерес на промишлеността на Съюза
 (175)
 Промишлеността на Съюза е съставена от повече от 20 производители в 16 държави членки и осигурява заетост на 39 178 лица (вж. раздел 4.5.2.4). Преобладаващата част от производителите от Съюза подкрепиха жалбата. Никой от производителите не се противопостави на започването на разследването.
 (176)
 Като бе заключено в раздели 4.5.4 и 5.3, състоянието на цялата промишленост на Съюза се е влошило в резултат на дъмпинговия внос от Турция. Вредата е била особено съществена от гледна точка на рентабилността на включените в извадката производители от Съюза, които са понесли значителни загуби през разследвания период.
 (177)
 Очаква се антидъмпинговите мерки срещу вноса от Турция да възстановят справедливите търговски условия на пазара на Съюза и да дадат възможност на промишлеността на Съюза да постигне устойчиви равнища на рентабилност за такъв капиталоемък отрасъл. В резултат на това се очаква производителите от Съюза да се възстановят от вредоносната ситуация, да инвестират допълнително и да изпълнят различните си ангажименти, включително социалните и свързаните с околната среда.
 (178)
 Неналагането на мерки би означавало по-големи загуби в рамките на промишлеността на Съюза, би застрашило нейната жизнеспособност и вероятно би довело до закриването на производствени съоръжения и уволнения.
 (179)
 Поради това Комисията стигна до заключението, че налагането на временни мерки е в интерес на промишлеността на Съюза.
 7.2. Интерес на несвързаните вносители
 (180)
 Макар че при започване на процедурата Комисията осъществи връзка с повече от 20 потенциални вносители на продукта, предмет на разследването, и със съответните асоциации, в крайна сметка само един несвързан вносител представи отговори на въпросника и оказа съдействие по време на разследването. Въпросната страна — Network Steel S.L., осигурява заетост на по-малко от 20 души. Свързаният с ГВППС оборот на дружеството през 2019 г. е в диапазона от 50 до 80 милиона евро. По време на разследвания период то представлява от 3,5 % до 5,2 % от вноса на ГВППС от Турция. Network Steel S.L. е срещу налагането на мерки с мотива, че в рамките на Съюза ГВППС вече са силно засегнати от действащите


text:
антидъмпингови и антисубсидийни мита срещу Китай, както и антидъмпинговите мита срещу Бразилия, Украйна, Русия и Иран. Дружеството заяви, че след въвеждането на защитни мерки по отношение на стоманата, поради недостатъчните квоти и изискването за депозит когато усвояването на дадена квота достигне критично ниво, вносителите от Съюза са принудени да работят с по-малък брой доставчици и непрекъснато са изложени на риска от недостиг на доставки, което прави стопанската им дейност по-непредсказуема и трудна.
 (181)
 Предвид значението на вноса от Турция при свързаните с ГВППС дейности на Network Steel S.L. Комисията счете, че налагането на антидъмпингови мерки на ниско равнище може да окаже въздействие, макар и в много ограничена степен, върху резултатите на тази страна, при условие че тя запази сегашния си микс от доставчици. Що се отнася до твърденията на страната за недостиг на ГВППС, те са в противоречие с многобройните източници на доставки на ГВППС (както в рамките на Съюза, така и извън него, което допълнително е разяснено в раздел 7.3 по-долу) и поради това се отхвърлят.
 (182)
 С оглед на малкия дял, който този единствен оказал съдействие несвързан вносител има от целия внос, е неуместно констатациите по отношение на Network Steel S.L. да обхванат несвързаните вносители на ГВППС като цяло. Независимо от това, установените антидъмпингови мерки могат на теория да повлияят отрицателно на някои несвързани вносители. Това въздействие обаче не би трябвало да е значително като цяло и ще зависи до голяма степен от бизнес модела на вносителите, разнообразието на техните източници на доставки и степента, в която увеличените разходи се прехвърлят върху техните клиенти. Поради това се очаква всяко отрицателно въздействие на мерките върху несвързаните вносители да бъде ограничено като цяло и да не надвишава положителния ефект от мерките върху производителите на ГВППС от Съюза.
 7.3. Интерес на ползвателите
 (183)
 Някои ползватели от Съюза се конкурират, наред с другото, със свързаните дружества на производители от Съюза на пазарите надолу по веригата на продукта, предмет на разследването. Те използват продукта, предмет на разследването, като суровина за производството на продукти надолу по веригата, като например студеновалцовани плоски продукти, покрита стомана, кухи профили, заварени тръби и профили с различни качества, а също така го използват като промишлена продукция за различни приложения, включително строителство, корабостроене, газови контейнери и съдове под налягане.
 (184)
 Четирима свързани с Network Steel S.L. ползватели, намиращи се в Португалия и Испания, заявиха интерес и възразиха срещу налагането на мерки. Тъй като основната част от отговорите на въпросниците на тези ползватели е обща с тази на Network Steel S.L., твърденията им са разгледани в раздел 7.2 по-горе.
 (185)
 Консорциумът от ползватели и вносителите на ГВППС от Съюза („консорциума“) (21), който представлява ad-hoc организация, учредена с цел защита на интереса на определени ползватели в настоящата процедура, представи коментари, с които възразява срещу налагането на мита с аргумента, че те биха били в ущърб на интересите на ползвателите от Съюза (22). Освен това двама ползватели от Съюза (Marcegaglia Carbon Steel S.P.A. и San Paolo Lamiere S.P.A.) предоставиха индивидуални отговори на въпросника. Посочените в отговорите на тези въпросници аргументи бяха включени в


text:
представеното от консорциума изявление и поради това са оценени заедно.
 (186)
 Първо, консорциумът отбеляза, че с някои изключения, по отношение на основните източници на доставки на ГВППС за Съюза през последните години понастоящем се прилагат антидъмпингови и/или изравнителни мита (23). Във връзка с това консорциумът заяви, че ползвателите от Съюза не са имали друг избор, освен да използват като източни на ГВППС останалите трети държави доставчици, които не са били засегнати от мерки за търговска защита. Сред тях Турция е смятана за единствената държава износител, способна да задоволи търсенето на потребителите от Съюза. Консорциумът заяви, че вносът от Турция просто е запълнил вакуума, оставен от основните държави износители, които са попаднали под действието на мерки за търговска защита, и поради това налагането на мерки неизбежно би затворило пазара на Съюза за единствения стабилен и надежден източник на доставки, който понастоящем е на разположение на ползвателите от Съюза. Консорциумът стигна до заключението, че налагането на антидъмпингови мерки би довело до недостиг на доставки от ГВППС в Съюза и по този начин би било в противоречие с интереса на независимите ползватели на ГВППС от Съюза.
 (187)
 Преди всичко, целта на антидъмпинговите и изравнителните мита е да се възстановят еднаквите условия на конкуренция на пазара на Съюза, в случая на ГВППС. Комисията наложи мерки на пет държави, тъй като беше установила, че те са участвали в нелоялни търговски практики и следователно са причинявали или е имало риск да причинят вреда на промишлеността на Съюза. Счетено бе, че налагането на мерки е в общ интерес на Съюза.
 (188)
 Освен това Комисията отбеляза, че наличната в досието информация показва, че възможните източници за закупуване на ГВППС извън Съюза не са ограничени до Турция. Първо, има няколко държави, които системно са извършвали доставки за пазара на Съюза през последните години и които биха могли да увеличат допълнително присъствието си на пазара на Съюза (24). Освен това Комисията отбеляза, че освен в настоящите доставчици за пазара на Съюза производство на ГВППС се осъществява и в редица други държави по света. По принцип, ако има търсене, тези държави биха могли да разполагат с достатъчно капацитет, за да навлязат на пазара на Съюза, което вече се е случвало в миналото, както бе потвърдено от независим ползвател от Съюза в отговорите му на въпросника (25). Комисията също така отбеляза, че през последните години съставът на вносния микс от гледна точка на произхода се е променял непрекъснато, като се е адаптирал към различните преобладаващи на пазара на Съюза нужди и обстоятелства, включително регулаторни действия, като например налагането на мерки за търговска защита.
 (189)
 По отношение на това Комисията изготви оценка на промените във вноса на ГВППС в Съюза по произход, като започна от период преди увеличаването на дъмпинговия внос (2013—2014 г.), който доведе до приемането на антидъмпингови мерки съответно през 2016 г. (26) и 2017 г. Анализът показа системно присъствие на средно около десет държави износители, доставящи по-голямата част от ГВППС за пазара на Съюза. Разпределението на вноса между тях обаче, включително произхода и дела на вноса, се е променяло през


text:
годините. Действително, през 2018 г. въпреки въведените антидъмпингови мерки срещу пет държави вносът се е увеличил с 18 % в сравнение с 2017 г. и е бил малко под равнищата от 2016 г. — година, в която въпреки всичко на пазара на Съюза навлизат значителни обеми дъмпингов внос, както бе установено при съответните разследвания от дадения период (27).
 (190)
 Наличието и диверсификацията на ГВППС от различен произход се подкрепя допълнително от информацията, предоставена от някои ползватели в отговорите им на въпросника. Тази информация показа, че те са в състояние да увеличат значително съответните обеми на покупките с различен произход от година на година, включително от държави, по отношение на които се прилагат антидъмпингови мерки, както и да добавят нови видове произход към своите източници на доставки (28). Получените от ползвателите отговори на въпросника показват и голямо разнообразие на източници на доставки, включително (главно) промишлеността на Съюза. Следователно тази информация потвърждава, че ползвателите от Съюза са в състояние да се адаптират към обстоятелствата на пазара и могат да коригират бързо източниците на доставки, когато е необходимо. Освен това Комисията отбелязва, че в досието липсва информация, която да показва, че дори ако обемът на вноса от Турция значително намалее в резултат на налагането на антидъмпингови мерки, други държави износители не биха могли да заемат мястото на този внос на пазара.
 (191)
 В допълнение към наличието на достатъчно източници на внос, при това разследване Комисията установи наличието на значителен свободен капацитет сред производителите от Съюза, които биха могли да увеличат обема си на продажби за независими ползватели в Съюза.
 (192)
 И накрая, Комисията отбеляза също така, че в този аспект налагането на антидъмпингови мерки не означава, че вносът с произход от засегнатата държава ще спре или дори че ще намалее в съществена степен, а просто че ще бъде извършван при справедливи цени. Както бе признато от консорциума, налагането на антидъмпингови мерки не е попречило на навлизането на пазара на Съюза на съответните количества руски внос (Русия е втората по големина държава износител през разследвания период), а вносът от Бразилия и Украйна е продължил да навлиза на пазара на Съюза, макар и в по-малки количества. С оглед на установените равнища на дъмпинг и на произтичащото равнище на антидъмпинговите мита няма основание да се предполага, че вносът от Турция ще спре след налагането на антидъмпингови мерки.
 (193)
 Поради това като взе предвид горепосочените елементи, Комисията отхвърли твърденията за липсата на налични алтернативни източници на доставки за ползвателите и вносителите от Съюза и свързания с това риск от недостиг на доставки, в случай че бъдат наложени мерки.
 (194)
 Освен това консорциумът изрази твърдението, че налагането на антидъмпингови мита срещу вноса от Турция, „дори на много ниско мито“, би засегнало непропорционално ползвателите от Съюза, чиято жизнеспособност в някои случаи би била изложена на риск, тъй като те не биха могли да поемат увеличението на разходите в резултат на мерките и да продължават да бъдат конкурентни на пазара надолу по веригата. Консорциумът заяви, че антидъмпингово мито би оказало пряко и значително въздействие върху разходите на ползвателите и увеличаването


text:
на тези разходи не може да се прехвърли върху отраслите надолу по веригата.
 (195)
 Комисията най-напред отбеляза, че ползвателите на основни пазари надолу по веригата, като например автомобилната индустрия, секторът за промишлени уреди или строителният сектор, не са заявили интерес. В това отношение Комисията посочи представено от жалбоподателя изявление, в което той изрази твърдението, че антидъмпинговите мита биха оказали много слабо въздействие върху пазарите надолу по веригата и върху потребителските продукти, като например пералните машини. От наличната в досието информация обаче, и по-специално отговорите на въпросника от ползвателите, става ясно, че покупките от Турция системно представляват сравнително умерен дял (7 %—14 %) от общите покупки на тези ползватели през разследвания период. Предвид сравнително ниското равнище на предложеното мито, наличните други възможни източници на доставки и сравнително малкото значение на вноса от Турция в свързания с ГВППС бизнес сегмент на ползвателите въздействието на мерките върху тези ползватели, ако изобщо има такова, би било много ограничено. За ползвателите, които заявиха своя интерес, общите мерки биха довели до увеличение на разходите, вариращо от по-малко от 1 % до 2,5 % за най-засегнатите ползватели за съответните им дейности, ако запазят същия модел на снабдяване. Освен това в досието липсват доказателства, които да показват, че ползвателите не биха могли да прехвърлят евентуално ограничено увеличение на цената. Аналогично, в досието липсва каквато и да е информация в подкрепа на това, че конкурентоспособността на ползвателите от ЕС по отношение на вноса надолу по веригата от трети държави би пострадала.
 (196)
 Консорциумът посочи също така, че през 2019 г. по отношение на 22 % от целия внос на ГВППС са били прилагани мерки за търговска защита и че ако по отношение на вноса от Турция (представляващ 38 % от вноса на ГВППС през 2019 г.) също бъдат наложени мерки, 60 % от общия внос на ГВППС в Съюза би подлежал на мерки. Поради това Консорциумът заяви, че налагането на антидъмпингови мерки би направило ползвателите от Съюза напълно зависими от доставките на производителите от Съюза, което допълнително би укрепило позицията на промишлеността на Съюза на пазара на ГВППС.
 (197)
 Комисията счете, че налагането на временно антидъмпингово мито не би попречило само по себе си на ползвателите от Съюза да продължат да купуват от Турция, макар и на ценовите равнища, компенсиращи установените при разследването антидъмпингови маржове. Комисията припомни, че има ясен и скорошен пример на пазара на ГВППС в Съюза, който показва, че налагането на антидъмпингови мита не пречи само по себе си на навлизането на пазара на Съюза на съответните обеми внос, както отбеляза самият консорциум, когато се позова на обема на вноса от Русия, въпреки въведените антидъмпингови мерки. За този факт свидетелства и изявлението на консорциума, в което той призна, че вносът, по отношение на който се прилагат антидъмпингови мерки, представлява не по-малко от 22 % от общия внос на ГВППС през 2019 г. Във всеки случай ползвателите от Съюза биха запазили възможността да диверсифицират източниците си на доставки измежду няколко държави износители, както беше разяснено по-горе. Поради това Комисията отхвърли като неоснователно твърдението, че налагането на антидъмпингови


text:
мерки би направило ползвателите от Съюза напълно зависими от доставките на производителите от Съюза или че това би им попречило да внасят от Турция съответните количества.
 (198)
 По тези причини на етапа на временните мерки Комисията заключи, че въздействието от потенциалното налагане на мита върху ползвателите не надвишава положителното въздействие на мерките върху промишлеността на Съюза. Действително, представеният по-горе анализ показва, че налагането на мита в крайния случай би оказало незначително въздействие, ако изобщо окаже някакво въздействие, върху ползвателите на ГВППС.
 7.4. Други фактори
 (199)
 Няколко страни повдигнаха свързани с конкурентоспособността и конкуренцията въпроси. Някои страни се страхуват от (засилен) олигопол в Съюза, докато други се оплакаха, че производителите от Съюза поставят независимите центрове за производство, обработка и търговия със стомана и независимите ползватели в ситуация на по-малка конкурентоспособност от свързаните с тях.
 (200)
 Комисията счете твърдението за олигопол за неоснователно с оглед на броя на заводите и групите за производство на стомана в Съюза. Производителите от Съюза показват нормална конкуренция помежду си и ще продължат да се конкурират с вноса от трети държави, който няма да спре. Що се отнася до второто твърдение, жалбоподателите го оспориха на основанието, че сделките им със свързани центрове за производство, обработка и търговия със стомана се извършват на принципа на сделките между несвързани лица при справедливи пазарни условия. Комисията счете твърдението за неоснователно, доколкото промишлеността на Съюза доставя значителни количества на независимите центрове за производство, обработка и търговия със стомана и на независимите ползватели, предоставили отговори на въпросника.
 7.5. Заключение относно интереса на Съюза
 (201)
 Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че на този етап от разследването никой от свързаните с интереса на Съюза елементи не е пречка да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки по отношение на вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Турция.
 8. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
 (202)
 Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
 (203)
 Върху вноса на някои горещовалцовани плоски продукти от желязо, от нелегирани стомани или от други легирани стомани с произход от Турция следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията сравни маржовете на занижаване на цените и дъмпинговите маржове (съображение 170 по-горе). Размерът на митата бе определен на равнището на дъмпинговите маржове.
 (204)
 Въз основа на гореизложеното ставките на временното антидъмпингово мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, следва да бъдат, както следва:
 Държава
 Дружество
 Временно антидъмпингово мито
 Турция
 Çolakoğlu Metalurji A.Ş.
 7,6 %
 Групата Erdemir:
 —
 Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. - İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.
 5,4 %
 Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.
 4,8 %
 Ağir Haddecilik A.Ş.
 5,9 %
 Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.
 5,9 %
 Всички други дружества
 7,6


text:
%
 (205)
 Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, бяха установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установените по време на разследването обстоятелства по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката на митото, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито не следва да се прилагат за този внос.
 (206)
 Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито, ако впоследствие промени наименованието на правния си субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията. То трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него ставка на митото.
 (207)
 С цел да се сведат до минимум рисковете от евентуално заобикаляне, породени от разликите в определените временни митнически ставки, са необходими специални мерки, за да се гарантира прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, посочени в член 1, параграф 3 от настоящия регламент. Вносът, който не е придружен от такава фактура, следва да се облага с определеното временно антидъмпингово мито, приложимо за „всички други дружества“.
 (208)
 При представяне на тази фактура митническите органи на държавите членки трябва да прилагат индивидуалните ставки на определеното временно антидъмпинговото мито за вноса, като тя не е единственият аспект, който митническите органи трябва да вземат предвид. Действително, дори ако е представена фактура, отговаряща на всички изисквания, изложени в член 1, параграф 3 от настоящия регламент, митническите органи на държавите членки трябва да извършват обичайните проверки и както във всички други случаи могат да изискват допълнителни документи (транспортни документи и др.), за да се провери точността на данните в декларацията и за да се гарантира, че е обосновано последващото прилагане на по-ниската ставка на митото в съответствие с митническите разпоредби.
 (209)
 Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в схемите на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване за заобикаляне на мерките. В това разследване може, наред с другото, да бъде разгледана необходимостта от премахването на индивидуалната митническа ставка(и) и последващо въвеждане на мито за цялата държава.
 (210)
 За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, установеното временно антидъмпингово мито за всички други дружества следва да се прилага не само за производителите износители, неоказали съдействие