text:
изисква да създаде в рамките на предварително определен ограничен период от време портфейл от нови допустими заеми в допълнение към своите текущи дейности по отпускане на заеми, частично финансирани от отпуснатите средства по програмата при нивото на поделяне на риска, договорено в споразумението за финансиране.
 Допустимите заеми за МСП (съгласно предварително определените критерии за допустимост за всеки отделен заем и на ниво портфейл) автоматично се включват в портфейла чрез представяне на известия за включване най-малко веднъж на всеки три месеца.
 Финансовият посредник прилага последователна политика за отпускане на заеми, особено по отношение на диверсификацията на портфейла, което дава възможност за добро управление на кредитния портфейл и диверсификация на риска в съответствие както с приложимите стандарти в сектора, така и с финансовите интереси и целите на политиката на управляващия орган.
 Идентифицирането, подборът, надлежната проверка, документалното оформяне и отпускането на заеми на крайните получатели се извършват от финансовия посредник в съответствие с неговите стандартни процедури и в съответствие с принципите, предвидени в съответното споразумение за финансиране.
 в) повторно използване на ресурсите, възстановени на финансовия инструмент:
 Ресурсите, възстановени на финансовия инструмент, се използват повторно в рамките на същия финансов инструмент (револвиращи в рамките на същия финансов инструмент) или се използват, след като бъдат възстановени на управляващия орган или на фонда на фондове, в съответствие с член 44 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 Когато револвират в рамките на същия финансов инструмент, сумите, които могат да бъдат отнесени към подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове и които са възстановени и/или събрани от финансовия посредник по заеми за крайните получатели в рамките на срока за инвестиции, по принцип се предоставят за ново използване в рамките на същия финансов инструмент. Този револвиращ подход се включва в споразумението за финансиране в съответствие с членове 44 и 45 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 Алтернативно на това, когато управляващият орган или фондът на фондове пряко получава сумата за възстановяване, изплащанията се извършват редовно, огледално на i) плащанията по главницата (на пропорционален принцип въз основа на процента на поделяне на риска), ii) събраните суми и приспаднатите загуби (според процента на поделяне на риска) по заеми за МСП и iii) лихвените плащания. Тези ресурси трябва да се използват в съответствие с членове 44 и 45 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 г) възстановяване на загуби:
 Финансовият посредник предприема действия по събиране по отношение на заемите за МСП в неизпълнение, финансирани от финансовия инструмент, в съответствие със своите вътрешни насоки и процедури.
 Събраните от финансовия посредник суми (в нетно изражение без разходите по събиране или по реализиране на обезпечението, ако има такива) се разпределят пропорционално на поделянето на риска между финансовия посредник и управляващия орган или фонда на фондове.
 д) други:
 Лихвите и другите печалби, генерирани от подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове за финансовия инструмент, се използват, както е посочено в член 43 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 Ценова политика
 Когато предлага своите цени, финансовият посредник представя ценова политика и методика, която гарантира пълното прехвърляне на финансовото предимство от публичния принос на програмата на допустимите МСП. Ценовата политика и методиката включват


text:
следните елементи:
 1)
 лихвеният процент за участието на финансовия посредник се определя на пазарна основа (т.е. според собствената политика на финансовия посредник),
 2)
 общият лихвен процент, който се начислява върху заемите за допустимите МСП, включени в портфейла, трябва да бъде намален пропорционално на разпределените средства от публичния принос на програмата. Това намаление отчита таксите, които управляващият орган може да начисли върху приноса на програмата,
 3)
 изчисляването на БЕБП, така както е представено в раздела за държавната помощ, се прилага по всеки заем, включен в портфейла.
 4)
 ценовата политика и методиката не се изменят по време на периода на допустимост,
 Принос на програмата към финансовия инструмент: размер и процентен дял (подробности за продукта)
 Действителният процент за поделяне на риска, публичният принос на програмата и лихвеният процент върху заемите се основават на констатациите от предварителната оценка и са в състояние да гарантират спазването на правилото de minimis относно ползите за крайните получатели.
 Размерът на заема с поделяне на риска по целевия портфейл се потвърждава в рамките на предварителната оценка, като се обосновава подкрепата за финансовия инструмент (член 37 от Регламент (ЕС) No 1303/2013) и се взема под внимание револвиращият подход на инструмента (ако е приложимо). Структурата на целевия портфейл от заеми се определя по такъв начин, че да се осигури диверсификация на риска.
 Отпускането на заеми с поделяне на риска и процентът на поделяне на риска трябва да бъдат определени така, че да се компенсира разликата, отчетена в рамките на предварителната оценка, но във всеки случай трябва да отговарят на условията, установени в настоящите договорености.
 Процентът на поделяне на риска, договорен с финансовия посредник, определя за всеки допустим заем, включен в портфейла, дела на главницата по допустимия заем, подлежащ на финансиране от програмата.
 Договореният с финансовия посредник процент на поделяне на риска определя загубите, които трябва да бъдат покрити от финансовия посредник и съответно от приноса на програмата.
 Принос на програмата към финансовия инструмент (дейности)
 Портфейлът, финансиран от инструмента за заеми с поделяне на риска, включва само нови заеми, предоставяни на МСП, като се изключва рефинансирането на съществуващи заеми. Критериите за допустимост за включване в портфейла се определят съгласно правото на Съюза (напр. Регламент (ЕС) No 1303/2013 и правилата за отделните фондове), програмата, националните правила за допустимост и заедно с финансовия посредник с цел достигане до голям брой крайни получатели и постигане на достатъчна диверсификация на портфейла. Финансовият посредник разполага с разумна оценка на рисковия профил на портфейла. Тези критерии отразяват пазарните условия и практики в съответната държава членка или регион.
 Отговорност на управляващия орган
 Отговорността на управляващия орган във връзка с финансовия инструмент е същата като уредената в член 6 от Делегиран регламент (ЕС) No 480/2014.
 Загубите, които се покриват, включват дължимите и изискуеми непогасени суми по главницата и стандартните лихви (с изключение на таксите за забава на плащане и всички други разходи и разноски).
 Продължителност
 Периодът на кредитиране от финансовия инструмент се определя по начин, който да гарантира, че приносът на програмата, както е посочен в член 42 от Регламент (ЕС) No 1303/2013, се използва за заеми, изплащани на крайните

type: legislation

jurisdiction: EU


text:
получатели не по-късно от 31 декември 2023 г.
 Препоръчва се типичната продължителност на създадения портфейл от заеми да бъде до 4 години от датата на подписване на споразумението за финансиране (между управляващия орган или фонда на фондове и финансовия посредник).
 Отпускане на заеми и поделяне на риска на ниво финансови посредници (хармонизиране на интереси)
 Съгласуването на интересите между управляващия орган и финансовия посредник се постига чрез:
 —
 таксите въз основа на изпълнението, предвидени в членове 12 и 13 от Делегиран регламент (ЕС) No 480/2014;
 —
 в допълнение към приноса на програмата, финансовият посредник допринася в съответствие с местните пазарни условия с поне 25 % от общия ангажимент за финансиране чрез отпускане на заеми на МСП в рамките на инструмента за заеми с поделяне на риска.
 —
 загубите и събиранията оказват пропорционално въздействие на финансовия посредник и управляващия орган в рамките на съответната им отговорност съгласно процента на поделяне на риска.
 Очакваният процент на поделяне на риска се определя въз основа на констатациите от предварителната оценка, обосноваващи подкрепата за финансовия инструмент.
 Допустими финансови посредници
 Публичните и частните организации, установени в държава членка, които са законно упълномощени да предоставят заеми на предприятията, извършващи дейност в юрисдикцията на програмата, която допринася за финансовия инструмент. Тези организации са финансови институции, и, по целесъобразност, институции за микрофинансиране или други институции, получили разрешение за предоставяне на заеми.
 Допустимост на крайните получатели
 Крайните получатели са допустими съгласно правото на ЕС и националното право, съответната програма и споразумението за финансиране. Следните критерии за допустимост трябва да бъдат изпълнени към датата на подписване на споразумението за заема:
 а)
 предприятието да бъде микро-, малко или средно предприятие („МСП“ (в т.ч. самостоятелни предприемачи/самостоятелно заети лица), както е определено в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (2)
 (3)).
 б)
 предприятието да не е МСП, осъществяващо дейност в секторите, определени в член 1, букви г)—е) от Регламента за помощта de minimis.
 в)
 предприятието да не е част от един или повече ограничени сектори (4).
 г)
 предприятието да не е в затруднено положение съгласно предвиденото в правилата за отпускане на държавна помощ.
 д)
 предприятието да не в просрочие или неизпълнение по отношение на всички други заеми или лизинг, предоставени от финансовия посредник или от друга финансова институция съгласно проверките, извършени в съответствие с вътрешните насоки и стандартната политика за отпускане на кредити на финансовия посредник.
 Освен това, към момента на извършване на инвестицията и по време на погасяването на заема крайните получатели трябва да имат регистрирано място на осъществяване на дейност в държава членка, като икономическата дейност, за която е бил отпуснат заемът, следва да се осъществява в съответната държава членка и регион/юрисдикция на програмата на европейските структурни и инвестиционни фондове.
 Характеристики на продукта за крайните получатели
 Финансовият посредник предоставя на крайните получатели заеми, които допринасят за целта на програмата и са съфинансирани от програмата по инструмента за заеми с поделяне на риска. Условията по заемите се основават на предварителната оценка, посочена в член 37 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 заемите се използват единствено за следните разрешени цели:
 а)
 инвестиции в материални и нематериални активи, включително


text:
прехвърляне на правата на собственост върху предприятията, при условие че прехвърлянето се извършва между независими инвеститори.
 б)
 оборотен капитал за спомагателните дейности за развитие или разрастване, свързани с дейностите, посочени в буква а) по-горе (чийто спомагателен характер се доказва, inter alia, от бизнес плана на съответното МСП и размера на финансирането).
 Заемите, включени в портфейла, трябва да отговарят във всеки един момент на следните критерии за допустимост:
 в)
 заемите са нови заеми, като се изключва рефинансирането на съществуващи заеми.
 г)
 главницата на заем, включен в портфейла на заемите с поделяне на риска, i) възлиза на максимум 1 000 000 EUR въз основа на предварителната оценка и ii) се предоставя при условие че по този начин БЕБП по отношение на всеки краен получател няма да надвиши 200 000 EUR (или 100 000 EUR в сектора на товарния автомобилен транспорт и 30 000 EUR в сектора на рибарството и аквакултурите) за всеки период от три фискални години; Допустимите МСП потенциално могат да кандидатстват повече от веднъж за заеми, отпускани в рамките на този финансов инструмент, при условие че гореспоменатото ограничение за БЕБП се спазва стриктно.
 д)
 заемите предоставят финансиране за една или повече от разрешените цели, в евро и/или в националната валута на съответната юрисдикция, и в друга валута в зависимост от случая.
 е)
 заемите не могат да бъдат под формата на заеми тип „мецанин“, подчинен дълг или квазидялов капитал.
 ж)
 заемите не могат да бъдат под формата на револвиращи кредитни линии.
 з)
 заемите имат погасителен план, включително за погасяване на периодични вноски и/или еднократно изплащане.
 и)
 заемите не финансират чисто финансови дейности или дейности в сектора на недвижимите имоти, когато се осъществяват като финансова инвестиция, и не могат да финансират предоставянето на потребителско кредитиране.
 й)
 заемите трябва да имат минимален срок на падежа от 12 месеца, включително съответния гратисен период (ако има такъв), и максимален срок на падежа до 120 месеца.
 Докладване и целеви резултати
 Финансовите посредници предоставят информация в стандартен формат и обхват на управляващия орган или фонда на фондове най-малко веднъж на всеки три месеца.
 Докладът включва всички елементи, които се изискват от управляващия орган в съответствие с условията, предвидени в член 46 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 Държавите членки също изпълняват своите задължения за докладване съгласно Регламента за помощта de minimis.
 Показателите трябва да бъдат съгласувани с конкретните цели на съответния приоритет на програмата на европейските структурни и инвестиционни фондове за финансиране на финансовия инструмент, и с очакваните резултати от предварителната оценка. Те се измерват и докладват поне веднъж на всеки три месеца по отношение на инструмента за заеми с поделяне на риска и се съгласуват като минимум с изискванията на регламента. В допълнение към общите показатели на приоритетната ос на програмата на ЕСИ фондовете (растеж на заетостта, брой МСП и др.), други показатели са:
 Брой финансирани заеми/проекти
 Размер на финансираните заеми
 Неизпълнени плащания (брой и размер)
 Възстановени ресурси и печалби
 Оценка на икономическата полза от приноса на програмата
 Финансовият посредник намалява общия ефективен лихвен процент (и обезпечението, когато е уместно), начислени на крайните получатели по всеки допустим


text:
заем, включен в портфейла, в отражение на благоприятните условия на финансирането и поделянето на риска по заема.
 Цялото финансово предимство на публичния принос на програмата към инструмента се прехвърля на крайните получатели под формата на намаление на лихвения процент. Финансовият посредник следи и докладва относно БЕБП за крайните получатели, както е посочено в раздела за държавната помощ. Този принцип е отразен в споразумението за финансиране между управляващия орган или фонда на фондове и финансовия посредник.
 (1) Регламент (ЕС) No 1407/2013 на Комисията от 18 декември 2013 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към помощта de minimis (ОВ L 352, 24.12.2013 г., стр. 1).
 (2) Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението за микро-, малки и средни предприятия (ОВ L 124, 20.5.2003 г., стр. 36).
 (3) Предприятие с по-малко от 250 служители и с оборот, по-малък от 50 млн. EUR, или обща стойност на активите под 43 млн. EUR; също така предприятие, което не принадлежи към група, надвишаваща тези прагове. В съответствие с препоръката на Комисията, „за предприятие се счита всеки субект, упражняващ стопанска дейност, независимо от правната му форма“.
 (4) Следните сектори на икономиката се определят общо като „ограничени сектори“.
 а)
 незаконни икономически дейности: всяко производство, търговия или друга дейност, които са незаконни съгласно законовите и подзаконовите нормативни разпоредби на местната юрисдикция по отношение на съответното производство, търговия или дейност.
 б)
 тютюн и дестилирани алкохолни напитки. Производството и търговията с тютюн и дестилирани алкохолни напитки и свързани с тях продукти.
 в)
 производството и търговията с оръжие и боеприпаси: финансиране на производството и търговията с всички видове оръжие и боеприпаси. Това ограничение не се прилага в случаите когато тези дейности са част от изрични политики на Европейския съюз или са допълнение към такива политики.
 г)
 казина. Казина и еквивалентни на тях предприятия.
 д)
 ограничения в сектора на информационните технологии. Научноизследователска и развойна дейност или технически приложения, свързани с програми или решения за електронни данни, които i) целят по-конкретно да: а) подкрепят всички дейности, включени в списъка с ограничените сектори, посочени в букви а)—г) по-горе; б) хазартни игри в интернет и онлайн казина; или в) порнография, или които ii) целят създаването на възможност за незаконно а) проникване в електронни мрежи за данни; или б) изтегляне на електронни данни.
 е)
 ограничения в сектора на науките за живота. Когато се предоставя подкрепа за финансирането на научноизследователската и развойна дейност или техническите приложения, свързани с: i) клонирането на хора за научни или терапевтични цели; или ii) генетично модифицирани организми (ГМО).
 ПРИЛОЖЕНИЕ III
 Ограничена портфейлна гаранция за МСП (ограничена гаранция)
 Схематично представяне на ограничената гаранция
 Връзка между заинтересованите страни и покритието на ограничената портфейлна гаранция:
 Структура на финансовия инструмент
 Ограничената портфейлна гаранция предоставя покритие на кредитния риск за всеки отделен заем, с оглед създаването на портфейл от нови заеми за МСП до максимален размер на загубата (ограничен размер).
 Ограничената по размер портфейлна гаранция се предоставя от управляващия орган в рамките на операцията, която е част от приоритетната ос, определена в съответната програма, съфинансирана


text:
от ЕСИ фондовете, и определена в контекста на предварителната оценка, изисквана съгласно член 37 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 Цел на инструмента
 Целта на инструмента е:
 1)
 да осигури по-добър достъп до финансиране за целевите МСП, като по този начин се справи с конкретни и ясно установени пазарни пропуски.
 2)
 да мобилизира средства от ЕСИ фондовете с цел да се подкрепи финансирането на МСП, както е посочено в член 37, параграф 4 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 Приносът на програмата на ЕСИ фондовете от страна на управляващия орган се предоставя под формата на гаранционен фонд, управляван от финансов посредник. Този принос не измества гаранциите, които се предоставят от други публични или частни инвеститори.
 Гаранционният фонд, управляван от финансовия посредник, се ангажира да предоставя средствата от програмата на ЕСИ фондовете на финансовите институции, които създават портфейли от нови заеми в случай на неизпълнение от страна на крайните получатели.
 В случай че структурата е фонд на фондове, този фонд на фондове прехвърля приноса на програмата на ЕСИ фондовете на финансовия посредник.
 Ограничената гаранция като инструмент се прилага за покриване на портфейл от нови заеми, създаден от една или повече финансови институции.
 Финансовите институции, които създават портфейли от нови заеми, могат да разчитат на частична гаранция, покриваща загубите в ограничен размер, когато те предоставят заеми на допустими МСП.
 Финансовото предимство на гаранцията трябва да бъде прехвърлено към крайните получатели (например под формата на намаление на лихвения процент по заемите или/и на обезпечението, но винаги с пълно прехвърляне на финансовото предимство на публичния принос на програмата на крайните получатели).
 Участие на държавната помощ
 Ограничената портфейлна гаранция е замислена като инструмент без държавна помощ, т.е. в съответствие с пазара и на нивото на финансовия посредник, който управлява гаранционния фонд, и на финансовите институции, създаващи портфейли от нови заеми и помощ за крайните получатели съгласно приложимия Регламент за помощта de minimis.
 а) на равнище фонд на фондове, финансов посредник, управляващ гаранционния фонд, както и на равнище финансови институции, създаващи портфейли от нови заеми, помощта се изключва, когато:
 1)
 възнаграждението (т.е. разходите и/или таксите за управление) на финансовия посредник и фонда на фондове отразява актуалното пазарно възнаграждение при съпоставими ситуации, какъвто е случаят, когато последният е избран чрез открита, прозрачна, недискриминационна и обективна процедура за подбор, или ако възнаграждението е в съответствие с членове 12 и 13 от Делегиран регламент (ЕС) No 480/2014 и никакви други предимства не са предоставени от държавата. В случаите, когато фондът на фондове само прехвърля приноса на ЕСИ фондовете на финансовия посредник и неговата задача е от обществен интерес, съответно няма търговска дейност при изпълнение на мярката, нито съинвестира със собствени ресурси, то той не се счита за бенефициер на помощ — достатъчно е фондът на фондове да не получава свръхкомпенсация, и
 2)
 финансовата институция се избира чрез открита, прозрачна, недискриминационна и обективна процедура за подбор с цел да създаде портфейл от нови заеми със собствените си ресурси, като рискът, покрит от финансовата институция, в никакъв случай не е по-малък от 20 % от сумата на заема (за всеки отделен заем), и


text:
3)
 освен това финансовото предимство на публичния принос на програмата към инструмента изцяло се прехвърля на крайните получатели под формата на намаление на лихвения процент. При подбора на финансовия посредник, управляващият орган, в съответствие с член 7, параграф 2 от Делегиран регламент (ЕС) No 480/2014, оценява ценовата политика и методиката за прехвърляне на финансово предимство на крайните получатели.
 Когато финансовият посредник не прехвърля изцяло финансовото предимство на крайните получатели, неизползваният публичен принос се прехвърля обратно на управляващия орган.
 Гаранцията трябва да е свързана с конкретна финансова трансакция за определена максимална сума и да е ограничена във времето.
 б) на равнището на крайните получатели:
 На равнището на МСП гарантираният заем е в съответствие с правилата за помощта de minimis.
 За всеки заем, включен в гарантирания портфейл, финансовият посредник трябва да изчисли брутния еквивалент на безвъзмездната помощ (БЕБП), като използва следната методика на изчисляване:
 Изчисляване на БЕБП = номиналната сума на заема (в евро) × стойност на риска (стандартна практика) × процент на гаранцията × максимален процент на гаранцията × среднопретеглена продължителност на заема (години).
 Общият размер на помощта, изчислен с БЕБП, не може да бъде над 200 000 EUR за фискален период от 3 години, като се взема предвид правилото за натрупването за крайните получатели, предвидено в Регламента за помощта de minimis.
 Когато БЕБП се изчислява по горепосочената формула за целите на инструмента за ограничена портфейлна гаранция, изискването, предвидено в член 4 от Регламента за помощта de minimis
 (1), се счита за изпълнено.
 Механизъм за проверка гарантира, че БЕБП, изчислен по горепосочената формула, е не по-нисък от БЕБП, изчислен съгласно член 4, параграф 6, буква в) от Регламента относно помощта de minimis.
 Безвъзмездните средства под формата на техническа подкрепа или други безвъзмездни средства, предоставени на крайния получател, се натрупват с изчисления брутен еквивалент на безвъзмездна помощ.
 По отношение на МСП в сектора на рибарството и аквакултурите помощта е в съответствие със съответните правила на Регламента за помощта de minimis в сектора на рибарството.
 За дейностите, подкрепяни от ЕЗФРСР, се прилагат общите правила.
 Гаранционна политика
 а) Прехвърляне от управляващия орган към финансовия посредник:
 След подписването на споразумение за финансиране между управляващия орган и фонда на фондове или финансовия посредник, съответният управляващ орган прехвърля приноса от програмата на фонда на фондове или на финансовия посредник, при което приносът се внася в специален гаранционен фонд. Прехвърлянето се извършва на траншове, като се спазват таваните, предвидени в член 41 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 б) Създаване на портфейл от нови заеми:
 От финансовия посредник се изисква да създаде в рамките на предварително определен ограничен период от време портфейл от нови допустими заеми за МСП. Новите заеми за МСП отчасти се покриват от приноса на програмата за всеки отделен заем до определена сума (ограничен размер). Допустимите заеми за МСП се включват автоматично в портфейла, при условие че се спазват предварително определените критерии за включване на заеми.
 Включването на заемите за МСП се извършва автоматично след получаване от страна на финансовия посредник, който управлява гаранционния фонд, на известие за включване, което се подава най-малко веднъж на всеки


text:
три месеца до края на съответния период на включване.
 Финансовите институции прилагат последователна политика на отпускане на заеми по отношение на диверсификацията на портфейла, като така дават възможност за добро управление на портфейла и диверсификация на риска в съответствие както с приложимите стандарти в сектора, така и с финансовите интереси и целите на политиката на управляващия орган.
 Идентифицирането, подборът, надлежната проверка, документалното оформяне и отпускането на заеми на крайните получатели се извършва от финансовите институции в съответствие със стандартните им процедури и в съответствие с принципите, предвидени в споразумението между финансовия посредник и финансовата институция, която създава портфейл от нови заеми.
 в) Покриване на загуби:
 Ограничената портфейлна гаранция покрива загубите, понесени от финансовите институции по отношение на всеки допустим заем за МСП в неизпълнение, в съответствие с процента на гаранцията с максимален размер от 80 %.
 Загубите, покрити от ограничената портфейлна гаранция по отношение на допустимите заеми за МСП, сумарно не надвишават максималния размер.
 Максималният размер на сумата, която съответства на максималната отговорност по този инструмент, е произведението от обема на целевия портфейл от заеми, умножен по процента на гаранцията и максималния процент на гаранцията.
 Максималният процент на гаранцията се определя като част от предварителната оценка на риска в съответствие с член 42, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) No 1303/2013 и член 8 от Делегиран Регламент (ЕС) No 480/2014.
 Загубите, които се покриват, включват дължимите и изискуемите непогасени суми по главницата, както и стандартните лихви (с изключение на таксите за забава на плащане и всички други разходи).
 г) Гаранционно плащане:
 След възникването на загуба, свързана с неизпълнение, финансовият посредник, който управлява гаранционния фонд, извършва гаранционни плащания на финансовата институция по силата на гаранцията като правило в рамките на 60 дни.
 Ценова политика и политика на обезпечаване
 Финансовият посредник представя методиката, която гарантира пълното прехвърляне на финансовото предимство от публичния принос на програмата на допустимите МСП. Финансовата институция разполага с ценова политика/политика на обезпечаване в съответствие с методиката. Ценовата политика/политиката на обезпечаване и методиката включват следните елементи:
 1)
 Инструментът покрива максимум 80 % от риска по всеки от допустимите заеми за МСП (до определен ограничен размер).
 2)
 цялото финансово предимство на публичния принос на програмата се прехвърля на допустимите МСП чрез намаляване на начисления лихвен процент и/или намаляване на обезпечението, изисквано от финансовата институция.
 3)
 изчисляването на БЕБП, така както е представено в раздела за държавната помощ, се прилага по всеки заем, включен в портфейла.
 4)
 не се начисляват гаранционни такси на финансовата институция от финансовия посредник, управляващ гаранционния фонд.
 5)
 финансовата институция намалява общия лихвен процент и/или изискването на обезпечение по всеки допустим заем за МСП, включен в портфейла, в съответствие с ценовата политика и методиката, които гарантират цялостното прехвърляне на финансовото предимство. Нивото на това намаление, предложено от финансовата институция, се оценява и потвърждава от финансовия посредник след съответния анализ и надлежна проверка и се счита за критерий за допустимост на заемите за МСП, които ще бъдат включени в портфейла.
 6)
 управляващият орган може да реши, въз основа на предварителната оценка, която определя целевите МСП, и предварителната


text:
оценка на риска, която определя риска, да изиска гаранционни такси, платими от крайните получатели. В такъв случай БЕБП се изчислява по формулата, представена в раздела за държавната помощ по-горе, или се съгласува с условията на известието относно гаранциите. Таксите, платени от крайните получатели, се възстановяват на гаранционния фонд под формата на върнати ресурси по смисъла на член 43 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 7)
 ценовата политика и методиката не се изменят по време на периода на допустимост.
 Гаранция за размера и процента на средствата от финансовата институция (подробности за продукта)
 Ограничената портфейлна гаранция отговаря на условията, предвидени в член 8 от Делегиран регламент (ЕС) No 480/2014.
 Максималният процент на гаранцията се определя в предварителната оценка на риска в съответствие с член 42, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) No 1303/2013 и член 8 от Делегиран Регламент (ЕС) No 480/2014, като в никакъв случай не надвишава 25 %. Гаранцията може да покрива очаквани и неочаквани загуби.
 Мултипликаторът на гаранцията, финансиран от приноса на програмата, се определя, както следва:
 Мултипликатор = (1/процент на гаранцията) × (1/максимален процент на гаранцията).
 Коефициентът на мултипликатора се основава на предварителната оценка на риска и е равен на или по-голям от 5.
 Размерът на целевия портфейл, частично покрит от гаранцията, се основава на констатациите от предварителната оценка, които служат като основание за подкрепата за финансовия инструмент (член 37 от Регламент (ЕС) No 1303/2013), и взема под внимание револвиращия подход на инструмента (ако е приложимо). Структурата на целевия портфейл от заеми се определя по такъв начин, че да се осигури диверсификация на риска.
 Гаранция за финансовата институция (дейности)
 Портфейлът от заеми, гарантиран от гаранционния инструмент, включва нови заеми, предоставяни на крайните получатели, като изключва рефинансирането на съществуващи заеми. Критериите за допустимост за включване в портфейла се определят съгласно правото на Съюза (напр. Регламент (ЕС) No 1303/2013 и правилата за отделните фондове), програмата, националните правила за допустимост и заедно с финансовия посредник с цел достигане до голям брой крайни получатели и постигане на достатъчна диверсификация на портфейла. Финансовите институции разполагат с разумна оценка на рисковия профил на портфейла (например предел на концентрацията по сектори). Тези критерии отразяват пазарните условия и практики в съответната държава или регион.
 Финансовата институция прави предварителна оценка на нивото на възстановяване, което трябва да се използва за изчисляване на сумата, която се очаква да бъде възстановена от заемите в неизпълнение в портфейла. Това оказва въздействие върху оценката на максималния процент на гаранцията.
 Отговорност на управляващия орган
 Отговорността на управляващия орган във връзка с финансовия инструмент е същата като уредената в член 6 от Делегиран регламент (ЕС) No 480/2014.
 По отношение на заем, отпуснат на краен получател, неизпълнение означава, че i) финансовата институция може да докаже по всяко време (в съответствие със своите вътрешни процедури и както е отразено в нейното финансово докладване и докладването в съответствие с регулаторните изисквания), че даден краен получател вероятно няма да може да изпълни своите задължения за плащане; или ii) краен получател не е успял да изпълни нито едно задължение за плащане по съответния заем за МСП в продължение


text:
на поне 90 последователни календарни дни.
 Продължителност
 Гаранционният период на финансовия инструмент се определя по начин, който гарантира, че приносът по програмата, както е посочен в член 42 от Регламент (ЕС) No 1303/2013, се използва за гаранции по заеми, изплащани на крайните получатели не по-късно от 31 декември 2023 г.
 Препоръчва се типичната продължителност на създадения портфейл от гарантирани заеми да бъде до 4 години от датата на подписване на споразумението за финансиране (между управляващия орган или фонд на фондове и финансовия посредник).
 Поделяне на риска на равнище финансов посредник (хармонизиране на интересите)
 Съгласуването на интересите между управляващия орган, финансовия посредник и финансовата институция се постига със следните средства:
 —
 собственият кредитен риск, поеман от финансовата институция, при всички случаи не може да бъде по-малко от 20 % за всеки отделен заем.
 —
 финансовата институция поема ангажимент да създаде портфейл от нови заеми със собствените си ресурси.
 —
 финансовото предимство на ограничената гаранция изцяло се прехвърля на крайните получатели (МСП).
 —
 такси въз основа на изпълнението за финансовия посредник, предвидени в членове 12 и 13 от Делегиран регламент (ЕС) No 480/2014.
 Допустими финансови посредници и финансови институции
 Финансовите посредници са публични и частни организации, установени в държава членка, които са законно упълномощени да предоставят гаранции за заеми на предприятията, извършващи дейност в юрисдикцията на програмата, която допринася за финансовия инструмент.
 Финансовите институции са публични и частни организации, установени в държава членка, които са законно упълномощени да предоставят заеми на предприятията, извършващи дейност в юрисдикцията на програмата, която допринася за финансовия инструмент. Тези организации са финансови институции, и, по целесъобразност, институции за микрофинансиране или други институции, получили разрешение за предоставяне на заеми.
 Допустимост на крайния получател (крайните получатели)
 Крайните получатели са допустими съгласно правото на Съюза и националното право, съответната програма и споразумението за финансиране. Крайните получатели отговарят на следните критерии за допустимост към датата на документа, доказващ наличието на съответната гаранция на МСП, т.е. ангажимента за гаранция:
 а)
 предприятието да бъде микро-, малко и средно предприятие („МСП“ (в т.ч. и самостоятелните предприемачи/самостоятелно заети лица), както е определено в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (2)).
 б)
 предприятието да не е МСП, осъществяващо дейност в секторите, определени в член 1, букви г)—е) от Регламента за помощта de minimis.
 в)
 предприятието да не е част от един или повече ограничени сектори (3).
 г)
 предприятието не е в затруднено положение съгласно предвиденото в правилата за отпускане на държавна помощ.
 д)
 предприятието да не в просрочие или неизпълнение по отношение на всички други заеми или лизинг, предоставени от финансовия посредник или от друга финансова институция съгласно проверките, извършени в съответствие с вътрешните насоки и стандартната политика за отпускане на кредити на финансовия посредник.
 Освен това, към момента на извършване на инвестицията и по време на погасяването на гарантирания заем крайните получатели трябва да имат регистрирано място на осъществяване на дейност в държава членка, като икономическата дейност, за която е била отпуснат гарантираният заем, следва да се осъществява в съответната държава членка и регион/юрисдикция на програмата на европейските структурни и инвестиционни фондове.
 Характеристики на продукта за крайните


text:
получатели
 Финансовата институция предоставя на крайните получатели заеми, които допринасят за целта на програмата и са гарантирани от програмата в рамките на ограничената портфейлна гаранция. Условията по гаранциите и по заемите се основават на предварителната оценка, посочена в член 37, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 Заемите се използват единствено за следните разрешени цели:
 а)
 инвестиции в материални и нематериални активи, включително прехвърляне на правата на собственост върху предприятията, при условие че прехвърлянето се извършва между независими инвеститори.
 б)
 оборотен капитал за спомагателните дейности за развитие или разрастване, свързани с дейностите, посочени в буква а) по-горе (чийто спомагателен характер се доказва, inter alia, от бизнес плана на крайния получател и размера на финансирането).
 Заемите, включени в портфейла, трябва да отговарят във всеки един момент на следните критерии за допустимост:
 в)
 заемите са нови заеми, като се изключва рефинансирането на съществуващи заеми.
 г)
 гарантирана част на базовия заем, включен в портфейла, i) възлиза на максимум 1 500 000 EUR въз основа на предварителната оценка и ii) се предоставя при условие че по този начин БЕБП по отношение на всеки краен получател няма да надвиши 200 000 EUR (или 100 000 EUR в сектора на товарния автомобилен транспорт и 30 000 EUR в сектора на рибарството и аквакултурите) за всеки период от три фискални години. Допустимите МСП потенциално могат да кандидатстват повече от веднъж за заеми, отпускани в рамките на този финансов инструмент, при условие че гореспоменатото ограничение за БЕБП се спазва стриктно.
 д)
 заемите предоставят финансиране за една или повече от разрешените цели, в евро и/или в националната валута на съответната юрисдикция, и в друга валута в зависимост от случая.
 е)
 заемите не могат да бъдат под формата на заеми тип „мецанин“, подчинен дълг или квазидялов капитал.
 ж)
 заемите не могат да бъдат под формата на револвиращи кредитни линии.
 з)
 заемите имат погасителен план, включително за погасяване на периодични вноски и/или еднократно изплащане.
 и)
 заемите не финансират чисто финансови дейности или дейности в сектора на недвижимите имоти, когато те се осъществяват като финансова инвестиция, и не могат да финансират предоставянето на потребителско кредитиране.
 й)
 заемите имат минимален падеж от 12 месеца и максимален падеж от 120 месеца.
 Докладване и целеви резултати
 Финансовите посредници предоставят информация в стандартен формат и обхват на управляващия орган или фонда на фондове най-малко веднъж на всеки три месеца.
 Докладът включва всички елементи, които се изискват от управляващия орган в съответствие с разпоредбите на член 46 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 Държавите членки също изпълняват своите задължения за докладване съгласно Регламента за помощта de minimis.
 Показателите трябва да бъдат съгласувани с конкретните цели на съответния приоритет на програмата на европейските структурни и инвестиционни фондове за финансиране на финансовия инструмент, и с очакваните резултати от предварителната оценка. Те се измерват и докладват поне веднъж на всеки три месеца по отношение на гаранционния фонд и се съгласуват като минимум с изискванията на регламента. В допълнение към общите показатели на приоритетната ос на програмата на ЕСИ фондовете (растеж на заетостта, брой МСП и др.), други показатели са:
 Брой на


text:
гарантираните заеми
 Обем на гарантираните заеми
 Брой на заемите в неизпълнение
 Обем на заемите в неизпълнение
 Предоставени/предявени гаранции (брой, размер)
 Непотърсени ресурси и печалби (например натрупаната лихва)
 Оценка на икономическата полза от приноса на програмата
 Финансовото предимство на публичния принос на програмата към инструмента изцяло се прехвърля на крайните получатели (ползи от гаранцията).
 Финансовото предимство за допустимите МСП се изразява в намаление на общия лихвен процент, определен от финансовата институция, и/или намаляване на обезпеченията по заемите за МСП.
 Финансовият посредник следи и докладва относно БЕБП за крайните получатели, както е посочено в раздела за държавната помощ.
 Тези принципи се отразяват в споразуменията между управляващия орган или фонда на фондове и финансовите посредници, както и между финансовите посредници и финансовите институции, които създават портфейли от нови заеми.
 (1) Регламент (ЕС) No 1407/2013 на Комисията от 18 декември 2013 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към помощта de minimis (ОВ L 352, 24.12.2013 г., стр. 1).
 (2) предприятие с по-малко от 250 служители и с оборот, по-малък от 50 млн. EUR, или обща стойност на активите под 43 млн. EUR; също така предприятие, което не принадлежи към група, надвишаваща тези прагове. В съответствие с препоръката на Комисията, „за предприятие се счита всеки субект, упражняващ стопанска дейност, независимо от правната му форма“.
 (3) Следните сектори на икономиката се определят общо като „ограничени сектори“:
 а)
 незаконни икономически дейности: всяко производство, търговия или друга дейност, които са незаконни съгласно законовите и подзаконови нормативни разпоредби на местната юрисдикция по отношение на съответното производство, търговия или дейност.
 б)
 тютюн и дестилирани алкохолни напитки. Производството и търговията с тютюн и дестилирани алкохолни напитки и свързани с тях продукти.
 в)
 производството и търговията с оръжие и боеприпаси: финансиране на производството и търговията с всички видове оръжие и боеприпаси. Това ограничение не се прилага в случаите, когато тези дейности са част от изрични политики на Европейския съюз или са допълнение към такива политики.
 г)
 казина. Казина и еквивалентни на тях предприятия.
 д)
 ограничения в сектора на информационните технологии. Научноизследователска и развойна дейност или технически приложения, свързани с програми или решения за електронни данни, които i) целят конкретно да: а) подкрепят всички дейности, включени в списъка с ограничените сектори, посочени в буква г. по-горе; б) хазартни игри в интернет и онлайн казина; или в) порнография, или които ii) целят създаването на възможност за незаконно а) проникване в електронни мрежи за данни; или б) изтегляне на електронни данни.
 е)
 ограничения в сектора на науките за живота. Когато се предоставя подкрепа за финансирането на научноизследователската и развойна дейност или техническите приложения, свързани с: i) клонирането на хора за научни или терапевтични цели; или ii) генетично модифицирани организми (ГМО).
 ПРИЛОЖЕНИЕ IV
 Заем за енергийна ефективност и възобновяема енергия в сектора на жилищното строителство (заем за обновяване)
 Схематично представяне на заем за обновяване
 Структура на финансовия инструмент
 Заемът за обновяване представлява заемен фонд, който трябва да бъде създаден от финансовия посредник с приноса от програмата и от финансовия посредник, за да финансира портфейл от нови заеми,


text:
като се изключва рефинансирането на съществуващи заеми.
 Заемът за обновяване се предоставя в рамките на операцията, която е част от приоритетната ос, определена в съответната програма, финансирана от дадения ЕСИ фонд, и определена в контекста на предварителната оценка, изисквана съгласно член 37 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 Цел на инструмента
 Целта на инструмента е да се предложат преференциални заеми на физически и юридически лица или независими специалисти, които притежават помещения (апартамент, социално жилище или самостоятелно домакинство), както и администраторите или други правни субекти, действащи от името и в полза на собствениците, за извършване на обновителни работи, които са допустими за подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове.
 Приносът на програмата на ЕСИ фондовете от управляващия орган за финансовия посредник не измества финансирането, предоставяно от други частни или публични инвеститори.
 Програмата на европейските структурни и инвестиционни фондове предоставя финансиране на финансовия посредник, за да се създаде портфейл от нови заеми, и успоредно с това участва — за всеки отделен заем — в задълженията по загубите/неизпълнението и събиранията по заемите в този портфейл, при това в рамките на приноса като дял от инструмента.
 В случай че структурата е фонд на фондове, този фонд на фондове прехвърля приноса от програмата на ЕСИ фондовете на финансовия посредник.
 В допълнение към приноса от програмата, фондът на фондове може да предостави собствените си ресурси, които са комбинирани с ресурсите на финансовия посредник. В този случай фондът на фондове поема пропорционалната част при поделянето на риска между различните вноски в портфейла от заеми. Правилата за държавната помощ трябва да се спазват и по отношение на такива ресурси, ако те са публични ресурси.
 Участие на държавната помощ
 Заемът за обновяване е замислен като инструмент без държавна помощ, т.е. съответстващото на пазарните изисквания възнаграждение за финансовия посредник, пълното прехвърляне на финансовото предимство от страна на финансовия посредник на крайните получатели, както и финансирането, предоставяно на крайните получатели, следва да са в съответствие с разпоредбите на приложимия Регламент за помощта de minimis.
 а) Помощ на равнището на финансовия посредник и фонда на фондове се изключва, когато:
 1)
 финансовият посредник и управляващият орган или фондът на фондове поемат по всяко време загубите и печалбите пропорционално на своя принос, а финансовият посредник има икономически значимо участие в инструмента за отпускане на заеми за обновяване, и
 2)
 възнаграждението (т.е. разходите и/или таксите за управление) на финансовия посредник и фонда на фондове отразява актуалното пазарно възнаграждение при съпоставими ситуации, какъвто е случаят, когато те са избрани чрез открита, прозрачна, недискриминационна и обективна процедура за подбор, или ако възнаграждението им е в съответствие с членове 12 и 13 от Делегиран регламент (ЕС) No 480/2014 и никакви други предимства не са предоставени от държавата. В случаите, когато фондът на фондове само прехвърля приноса на ЕСИ фондовете на финансовия посредник и неговата задача е от обществен интерес, съответно няма търговска дейност при изпълнение на мярката, нито съинвестиране със собствени ресурси, то той не се счита за бенефициер на помощ — достатъчно е, че фондът на фондове не получава свръхкомпенсация, и
 3)
 финансовото предимство на публичния принос на


text:
програмата към инструмента изцяло се прехвърля на крайните получатели под формата на намаление на лихвения процент. При подбора на финансовия посредник управляващият орган, в съответствие с член 7, параграф 2 от Делегиран регламент (ЕС) No 480/2014, оценява ценовата политика и методиката за прехвърляне на финансово предимство на крайните получатели.
 Когато финансовият посредник не прехвърля изцяло финансовото предимство на крайните получатели, неизплатеният публичен принос се прехвърля обратно на управляващия орган.
 б) Помощ на равнище субект, който действа от името на собствениците (т.е. физическите и юридическите лица, независимите специалисти, които притежават помещения, администраторите и други правни субекти):
 Помощ на равнище субект, който действа от името на собствениците, се изключва, когато:
 1)
 предприятието не извлича полза от никакви директни прехвърляния на публична подкрепа и
 2)
 предприятието прехвърля всички финансови предимства на публичния принос на програмата на крайните получатели
 в) На равнище собственици със или без икономическа дейност (юридическо лице или независими специалисти, наемодатели и собственици, които инсталират съоръжения за възобновяема енергия, прехвърляйки част от произведената енергия към енергийната мрежа):
 Собственици, които са физически лица и които не се считат за предприятия, тъй като не упражняват икономическа дейност, не се считат за получатели на държавна помощ.
 Собственици с икономическа дейност се считат за „предприятие“ и се подчиняват на правилата за държавната помощ. По-специално, случаят е такъв, ако те са наемодатели (отдаването под наем е икономическа дейност) и в случай на инсталиране на съоръжения за възобновяема енергия, ако част от произведената възобновяема енергия се прехвърля към енергийната мрежа (доставянето на енергия за енергийната мрежа се счита за икономическа дейност).
 На равнище собственици с икономическа дейност помощта е в съответствие с правилата за помощта de minimis.
 За всеки заем, включен в портфейла за собственици, упражняващи икономическа дейност, финансовият посредник изчислява брутния еквивалент на безвъзмездната помощ (БЕБП), като използва следната методика на изчисляване:
 Изчисляване на БЕБП = номиналната сума на заема (в евро) × (разходи за финансиране (стандартна практика) + разходи за риск (стандартна практика) – всички такси, начислявани от управляващия орган върху приноса от програмата към финансовия посредник) × дреднопретеглена продължителност на заема (години) × процент на поделяне на риска.
 Когато БЕБП се изчислява по горепосочената формула за целите на инструмента за заем за обновяване, изискването, предвидено в член 4 от Регламента относно помощта de minimis
 (1), се счита за изпълнено. Не съществува минимално изискване за обезпечение.
 Механизъм за проверка гарантира, че БЕБП, изчислен по горепосочената формула, е не по-нисък от БЕБП, изчислен съгласно член 4, параграф 3, буква в) от Регламента относно помощта de minimis.
 Общият размер на помощта, изчислен с БЕБП, не може да бъде над 200 000 EUR за фискален период от 3 години, като се взема предвид правилото за натрупването за крайните получатели, предвидено в Регламента за помощта de minimis.
 Техническата подкрепа или други безвъзмездни средства предоставени на крайния получател, се натрупват с изчисления брутен еквивалент на безвъзмездна помощ.
 Политика за отпускане на заеми
 а) Изплащане от управляващия орган или фонда на фондове към финансовия посредник:
 След подписването на споразумение за финансиране между управляващия орган и фонда на фондове или финансовия посредник,


text:
съответният управляващ орган прехвърля публичния принос от програмата на фонда на фондове или на финансовия посредник, при което приносът се внася в специален фонд за заеми за обновяване. Прехвърлянето се извършва на траншове, като се спазват таваните, предвидени в член 41 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 Целевият обем за отпускане на заеми и обхватът на лихвения процент се потвърждават в рамките на предварителната оценка в съответствие с член 37 от Регламент (ЕС) No 1303/2013 и се вземат под внимание, за да се определи естеството на инструмента (револвиращ или нереволвиращ инструмент).
 Максималният дял на финансовия инструмент за поделяне на риска за крайните получатели е 85 % (т.е. поне 15 % се предоставят от собствените средства на финансовия посредник).
 б) Създаване на портфейл от нови заеми:
 От финансовия посредник се изисква да създаде в рамките на предварително определен ограничен период от време портфейл от нови заеми, финансирани с поделяне на риска в размер, договорен в споразумението за финансиране (т.е. финансиран чрез i) приноса на програмата, ii) собствени средства на финансовия посредник).
 Допустимите заеми, които са предварително определени в съответствие с критериите за допустимост за всеки отделен заем и на ниво портфейл автоматично се включват в портфейла чрез представяне на известия за включване най-малко веднъж на всеки три месеца.
 Финансовият посредник прилага последователна политика за отпускане на заеми, особено по отношение на състава на портфейла, като така дава възможност за добро управление на кредитния портфейл и диверсификация на риска, като в същото време целта е да се намали пазарната неефективност, установена в предварителната оценка (с позоваване на член 37 от Регламент (ЕС) No 1303/2013), както и да се запази съществуващото съответствие с финансовите интереси и целите на политиката на управляващия орган.
 Идентифицирането, подборът, надлежната проверка, документалното оформяне и отпускането на заеми на крайните получатели се извършват от финансовия посредник в съответствие с неговите стандартни процедури и в съответствие с принципите, предвидени в съответното споразумение за финансиране.
 в) Повторно използване на ресурсите, възстановени на финансовия инструмент:
 Ресурсите, възстановени на финансовия инструмент, се използват повторно в рамките на същия финансов инструмент (револвиращи в рамките на същия финансов инструмент) или се използват след като бъдат възстановени на управляващия орган или на фонда на фондове в съответствие с член 44 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 Когато револвират в рамките на същия финансов инструмент, сумите, които могат да бъдат отнесени към подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове и които са изплатени и/или възстановени от финансовия посредник по заеми за крайните получатели в рамките на срока за инвестиции, по принцип се предоставят за ново използване в рамките на същия финансов инструмент. Този револвиращ подход се включва в споразумението за финансиране в съответствие с членове 44 и 45 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 Алтернативно на това, когато управляващият орган или фондът на фондове пряко получава сумата за възстановяване, изплащанията се извършват редовно, огледално на i) плащанията по главницата (на пропорционален принцип въз основа на процент за поделяне на риска), ii) събраните суми и приспаднатите загуби (според процента за поделяне на риска) по заеми за обновяване и iii) лихвените плащания.


text:
Тези ресурси трябва да се използват в съответствие с членове 44 и 45 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 г) Възстановяване на загуби:
 Финансовият посредник предприема действия по събиране по отношение на всеки заем в неизпълнение, съфинансиран от заема за обновяване, в съответствие със своите вътрешни насоки и процедури.
 Събраните от финансовия посредник суми (в нетно изражение без разходите по събиране или по реализиране на обезпечението, ако има такива) се разпределят пропорционално на поделянето на риска между финансовия посредник и управляващият орган или фонда на фондове.
 д) Други:
 Лихвите и другите печалби, генерирани от подкрепата от европейските структурни и инвестиционни фондове за финансовия инструмент, се използват в съответствие с член 43 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 Ценова политика
 Когато предлага своите цени, финансовият посредник представя ценова политика и методиката, която гарантира пълното прехвърляне на финансовото предимство от публичния принос на програмата на крайните получатели. Ценовата политика и методиката включват следните елементи:
 1)
 лихвеният процент за участието на финансовия посредник се определя на пазарна основа (т.е. според собствената политика на финансовия посредник),
 2)
 общият лихвен процент, който се начислява върху заемите за крайните получатели, включени в портфейла, трябва да бъде намален пропорционално на разпределените средства от публичния принос на програмата. Това намаление отчита таксите, които управляващият орган може да начисли върху приноса на програмата.
 3)
 изчисляването на БЕБП, така както е представено в раздела за държавната помощ, се прилага по всеки заем, включен в портфейла.
 4)
 ценовата политика и методиката не се изменят по време на периода на допустимост,
 Принос на програмата към финансовия инструмент: размер и процентен дял (подробности за продукта)
 Отпуснатият на финансовите посредници заем за обновяване и минималният процент на поделяне на риска се основават на констатациите от предварителната оценка, които обосновават подкрепата за финансовия инструмент (член 37 от Регламент (ЕС) No 1303/2013), и вземат под внимание револвиращия подход на инструмента (ако е приложимо).
 Принос на програмата към финансовия инструмент (дейности)
 Портфейлът от заеми, финансиран от инструмента за заеми за обновяване, включва нови заеми, предоставяни на крайните получатели, като се изключва рефинансирането на съществуващи заеми. Критериите за допустимост за включване в портфейла се определят съгласно правото на Съюза (например Регламент (ЕС) No 1303/2013 и правилата за отделните фондове), програмата, националните правила за допустимост, и заедно с финансовия посредник с цел достигане до голям брой крайни получатели и постигане на достатъчна диверсификация и еднородност на портфейла, които да позволят разумна оценка на рисковия профил на портфейла. Тези критерии отразяват пазарните условия и практики в съответната държава или регион.
 От финансовия посредник се изисква да сътрудничи с регионалните или националните органи, които отговарят за предоставянето на допълнителни услуги във връзка с изпълнението на проектите за обновяване, сред които и: консултантски услуги; проверка и оценка на подготовката на проекта, както и на документацията, свързана със строителството, техническия надзор и възлагането на обществени поръчки; оценка на съответствието на проектите за обновяване с правото на Съюза и националното право; предоставяне на безвъзмездни средства, проверка и регистрация на държавната помощ.
 Отговорност на управляващия орган
 Отговорността на управляващия орган във връзка с финансовия инструмент е посочена


text:
в член 6 от Делегиран регламент (ЕС) No 480/2014.
 Продължителност
 Периодът на кредитиране от финансовия инструмент се определя по начин, който гарантира, че приносът на програмата, както е посочен в член 42 от Регламент (ЕС) No 1303/2013, се използва за заеми, изплащани на крайните получатели не по-късно от 31 декември 2023 г.
 Отпускане на заеми и поделяне на риска на ниво финансови посредници (хармонизиране на интереси)
 Хармонизирането на интересите между управляващия орган и финансовия посредник се постига със следните средства:
 —
 таксите въз основа на изпълнението, предвидени в членове 12 и 13 от Делегиран регламент (ЕС) No 480/2014.
 —
 финансовият посредник трябва да допринася в състояние на местни пазарни условия към финансирането с минимум 15 % от целия ангажимент за финансиране на заеми за крайните получатели (което позволява определяне на процента на поделяне на риска).
 —
 загубите и събиранията оказват пропорционално въздействие на финансовия посредник и управляващия орган в рамките на съответната им отговорност.
 Допустими финансови посредници
 Публичните и частните организации, установили се в държава членка, които са законно упълномощени да предоставят заеми за обновяване на лицата, които притежават помещения, и предприятията, упражняващи дейност и собственици на помещения в юрисдикцията на програмата, която допринася към финансовия инструмент. Тези организации са финансови институции, и, по целесъобразност, институции за микрофинансиране или други институции, получили разрешение за предоставяне на заеми.
 Допустимост на крайните получатели
 Крайните получатели са допустими съгласно правото на Съюза и националното право, съответния приоритет и споразумението за финансиране.
 Крайните получатели са физически или юридически лица, или независими специалисти (икономическа дейност), както и администратори или други правни субекти, действащи от името и в полза на собственици, притежаващи помещения (апартамент или отделно домакинство), които изпълняват мерки за енергийна ефективност или енергия от възобновяеми източници, допустими съгласно Регламент (ЕС) No 1303/2013 и в рамките на помощта по програмата.
 В рамките на правилата за допустимост по програмата и в съответствие с националните правила и правилата на Съюза, могат да бъдат допуснати следните примерни видове строителни работи:
 —
 техническа подкрепа за подготовка на частта от проекта, свързана с мерките за енергийна ефективност или за енергия от възобновяеми източници.
 —
 разходи за изпълнението на частта от проекта, свързана с мерките за енергийна ефективност или за енергия от възобновяеми източници.
 —
 основен ремонт или подмяна на отоплителните системи и на инсталациите за топла вода:
 —
 подмяна или реконструкция на абонатната станция или котелната инсталация (ако има локални котли), както и на системите за подгряване на битова гореща вода.
 —
 инсталиране на вентили за разпределяне на дебита към вертикалните щрангове.
 —
 подобряване на топлинната изолация на тръбите.
 —
 подмяна на тръби и отоплителни уреди.
 —
 Инсталиране на индивидуални системи за измерване на потреблението на топлинна енергия и термостатни кранове в апартаменти.
 —
 подмяна или реконструкция на тръбите и инсталациите на системата за гореща вода.
 —
 подмяна или реконструкция на вентилационната система.
 —
 смяна на прозорци и входни врати.
 —
 изолация на покрива, включително изграждане на нов скатен покрив (без изграждането на помещения в таваните).
 —
 изолация на фасадни стени.
 —
 изолация на таваните на мазета.
 —
 инсталиране на


text:
системи за алтернативни енергийни източници (слънце, вятър и др.).
 —
 основен ремонт или подмяна на асансьори с енергоспестяващи асансьори.
 —
 подмяна или ремонт на общите за сградата инженерни системи (канализационна система, електрически инсталации, противопожарни съоръжения, водопроводи и съоръжения за питейна вода, вентилационна система).
 По отношение на крайните получатели се прилагат следните критерии за допустимост при отпускане на заеми на крайни получатели/собственици с икономическа дейност под формата на правен субект (например независими специалисти). Критериите за допустимост, които трябва да бъдат изпълнени към датата на подписване на споразумението за заема, са:
 а)
 предприятието да бъде микро-, малко и средно предприятие [„МСП“ (в т.ч. самостоятелни предприемачи/самостоятелно заети лица), както е определено в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията].
 б)
 предприятието да не е МСП, осъществяващо дейност в секторите, определени в член 1, букви а)—е) от Регламента за помощта de minimis.
 в)
 предприятието да не е част от един или повече ограничени сектори (2).
 г)
 предприятието да не е в затруднено положение съгласно предвиденото в правилата за отпускане на държавна помощ.
 д)
 предприятието да не в просрочие или неизпълнение по отношение на всички други заеми или лизинг, предоставени от финансовия посредник или от друга финансова институция съгласно проверките, извършени в съответствие с вътрешните насоки и стандартната политика за отпускане на кредити на финансовия посредник.
 Освен това, към момента на извършване на инвестицията и по време на погасяването на заема крайните получатели трябва да имат регистрирано място на осъществяване на дейност в държава членка, като икономическата дейност, за която е бил отпуснат заемът, следва да се осъществява в съответната държава членка и регион/юрисдикция на програмата на европейските структурни и инвестиционни фондове.
 Характеристики на продукта за крайните получатели
 Финансовият посредник предоставя на крайните получатели нови заеми, които допринасят за целта на програмата и са съфинансирани от програмата в рамките на инструмента за заеми за обновяване, като се изключва рефинансирането на съществуващи заеми. Условията по тях се основават на предварителната оценка, посочена в член 37 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 Падежът на заема за обновяване е за период до 20 години.
 Максималният размер на всеки заем за обновяване се определя в зависимост от констатациите от предварителната оценка, обосноваващи приноса на програмата към финансовия инструмент, и се посочва в споразумението за финансиране между управляващия орган, фонда на фондове и финансовия посредник. Максималният размер на заема за всяко отделно домакинство не надвишава 75 000 евро. Заемите за администратора на сградата представляват сбора от отделните домакинства в сградата.
 Финансовият инструмент може да изисква от крайните получатели или администраторите на обща собственост, които действат от името на крайните получатели, принос под формата на „собствени средства“.
 Заемът за обновяване подлежи на годишен фиксиран лихвен процент и включва погасяване на периодични вноски. Лихвеният процент за участието на финансовия посредник се определя на пазарна основа. Лихвеният процент, приложим към съответния допустим заем, включен в портфейла, се намалява пропорционално на публичния принос на програмата в полза на крайните получатели.
 Лихвена субсидия в съответствие с член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) No 1303/2013 може да бъде отпусната на домакинствата с ниски доходи или уязвимите домакинства (3). Максималната


text:
лихвена субсидия съответства на лихвения процент, които домакинствата с ниски доходи или уязвимите домакинства плащат върху приноса на финансовия посредник към всеки отделен заем.
 Някои видове разходи за техническа подкрепа могат да бъдат включени във финансовия инструмент в контекста на член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) No 1303/2013. Подкрепа трябва да се предоставя само за подготовка на проект (подготвителни проучвания и подпомагане при подготовката на инвестицията до решението за инвестиция). Тези разходи за техническа подкрепа са допустими единствено в случай че е подписан заем за обновяване между финансовия посредник и крайните получатели, и независимо от субекта, който предоставя тези услуги (например, независимо от това дали финансовият посредник предоставя такива услуги или те се получават от друг субект).
 Докладване и целеви резултати
 Финансовите посредници предоставят информация в стандартен формат и обхват на управляващия орган или фонда на фондове най-малко веднъж на всеки три месеца.
 Докладът включва всички елементи, които се изискват от управляващия орган в съответствие с условията, предвидени в член 46 от Регламент (ЕС) No 1303/2013.
 Държавите членки също изпълняват своите задължения за докладване съгласно Регламента за помощта de minimis.
 Показателите трябва да бъдат съгласувани с конкретните цели на съответния приоритет на програмата на европейските структурни и инвестиционни фондове за финансиране на финансовия инструмент, и с очакваните резултати от предварителната оценка. Те се измерват и докладват поне веднъж на всеки три месеца по отношение на заема за обновяване и се съгласуват като минимум с изискванията на регламента. В допълнение към общите показатели по приоритетната ос на програмата на ЕСИ фондовете (брой на домакинствата, преминали в по-горен клас на енергопотребление, очаквано годишно намаление на емисиите на парникови газове и др.) други показатели са:
 Брой и обем на заемите
 Обновени еднофамилни къщи (в квадратни метри)
 Обновени апартаменти в сгради (в квадратни метри).
 Неизпълнени плащания (брой и размер)
 Възстановени ресурси и печалби
 Брой и размер на случаите на техническа подкрепа
 Брой и размер на лихвените субсидии
 Оценка на икономическата полза от приноса на програмата
 Финансовият посредник намалява общия ефективен лихвен процент (и обезпечението, когато е уместно), начислени на крайните получатели по всеки допустим заем, включен в портфейла, в отражение на благоприятните условия на финансирането и поделянето на риска по заема за обновяване.
 Пълното финансово предимство на публичния принос на програмата към инструмента се прехвърля на крайните получатели под формата на намаление на лихвения процент. Финансовият посредник следи и докладва относно БЕБП за крайните получатели, както е посочено в раздела за държавната помощ. Този принцип е отразен в споразумението за финансиране между управляващия орган или фонда на фондове и финансовия посредник.
 (1) Регламент (ЕС) No 1407/2013 на Комисията от 18 декември 2013 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към помощта de minimis (ОВ L 352, 24.12.2013 г., стр. 1).
 (2) Следните сектори на икономиката се определят общо като „ограничени сектори“.
 а)
 незаконни икономически дейности: всяко производство, търговия или друга дейност, които са незаконни съгласно законовите и подзаконовите нормативни разпоредби на местната юрисдикция по отношение на съответното производство, търговия или дейност.
 б)
 тютюн и дестилирани


text:
алкохолни напитки. Производството и търговията с тютюн и дестилирани алкохолни напитки и свързани с тях продукти.
 в)
 производството и търговията с оръжие и боеприпаси: финансиране на производството и търговията с всички видове оръжие и боеприпаси. Това ограничение не се прилага в случаите, когато тези дейности са част от изрични политики на Европейския съюз или са допълнение към такива политики.
 г)
 казина. Казина и еквивалентни на тях предприятия.
 д)
 ограничения в сектора на информационните технологии. Научноизследователска и развойна дейност или технически приложения, свързани с програми и решения за електронни данни, които i) целят по-конкретно да: а) подкрепят всички дейности, включени в списъка с ограничените сектори, посочени в букви а.—г. по-горе; б) хазартни игри в интернет и онлайн казина; или в) порнография, или които ii) целят създаването на възможност за незаконно а) проникване в електронни мрежи за данни; или б) изтегляне на електронни данни.
 е)
 ограничения в сектора на науките за живота. Когато се предоставя подкрепа за финансирането на научноизследователската и развойна дейност или техническите приложения, свързани с: i) клонирането на хора за научни или терапевтични цели; или ii) генетично модифицирани организми (ГМО).
 (3) Както са определени в Решение 2012/21/ЕС на Комисията от 20 декември 2011 г. като граждани или групи от граждани в неравностойно социално положение, които поради ограничена платежоспособност нямат възможност да намерят жилище по пазарни условия.


text:
 28.11.2013
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 317/8
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 1208/2013 НА КОМИСИЯТА
 от 25 ноември 2013 година
 за одобрение на несъществено изменение в спецификацията на название, вписано в регистъра на защитените наименования за произход и на защитените географски указания [Prosciutto di Parma (ЗНП)]
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по-специално член 53, параграф 2, втора алинея от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В съответствие с член 53, параграф 1, първа алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012 Комисията разгледа заявлението на Италия за одобрение на изменение в спецификацията на защитеното наименование за произход „Prosciutto di Parma“, регистрирано по силата на Регламент (ЕО) No 1107/96 на Комисията от 12 юни 1996 г. относно регистриране на географски указания и наименования за произход по процедурата, предвидена в член 17 на Регламент (ЕИО) No 2081/92 на Съвета (2).
 (2)
 Заявлението има за цел да измени спецификацията, както е описано по-долу.
 (3)
 Вследствие на препоръки, свързани с хранителния режим, които понастоящем са потвърдени от седалището на Световната здравна организация, максималната средна стойност на критерия за съдържание на сол се намалява от 6,9 % на 6,2 %, а минималната средна стойност — от 4,5 % на 4,2 %.
 (4)
 По отношение на етикетирането на нарязаната и предварително опакована шунка „Prosciutto di Parma“ се предвижда под символа на консорциума задължително да се поставят инициалите на опаковъчното предприятие/предприятието, в което се извършва нарязването, вместо тези на производителя. Освен това вече е задължително условие върху опаковката на нарязаната и предварително опакована шунка „Prosciutto di Parma“ да се поставя името на производителя или на лице, което е регистрирано в системата за контрол на защитеното наименование за произход и което подлежи на всички процедури за контрол и сертифициране, заложени в системата. Специфичните разпоредби относно графичното оформление на опаковката, съдържащи се в единния документ, бяха заменени с не толкова подробна формулировка.
 (5)
 Таблицата, съдържаща сроковете на минимална трайност на различните категории продукти и различните технологии на опаковане на нарязаната и предварително опакована шунка „Prosciutto di Parma“, се изменя с оглед на резултатите от последните изследвания, проведени в тази връзка.
 (6)
 Въведено е уточнение, което дава възможност недвусмислено да се идентифицират категориите свински бутове, които отговарят на условията за изработване на продукта, като към използваната до момента формулировка „основни категории от класификацията ЕИО“ е добавено конкретно, че бутовете са от категориите, обозначени с буквите „U“, „R“ и „O“.
 (7)
 Комисията разгледа съответното изменение и стигна до заключението, че то е обосновано. Тъй като по смисъла на член 53, параграф 2, трета алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012 изменението е несъществено, Комисията може да го одобри, без да прибягва до процедурата, описана в членове 50—52 от посочения регламент,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Спецификацията на защитеното наименование за произход „Prosciutto di Parma“ се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
 Член 2


text:
Консолидираният единен документ, в който се изреждат основните елементи на спецификацията, се намира в приложение II към настоящия регламент.
 Член 3
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 25 ноември 2013 година.
 За Комисията, от името на председателя,
 Dacian CIOLOȘ
 Член на Комисията
 (1) ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.
 (2) ОВ L 148, 21.6.1996 г., стр. 1.
 ПРИЛОЖЕНИЕ I
 В спецификацията на защитеното наименование за произход „Prosciutto di Parma“ се одобрява следното изменение:
 ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ
 Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета от 20 март 2006 г. относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни (1)
 ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 9
 „PROSCIUTTO DI PARMA“
 ЕО No: IT-PDO-0317-01028-9.8.2012
 ЗГУ ( ) ЗНП (X)
 1. Рубрика от спецификацията на продукта, която подлежи на изменение
 —
 Описание на продукта
 —
 Метод на производство
 —
 Етикетиране
 2. Вид на изменението (измененията)
 —
 Изменение в единния документ или в резюмето
 3. Изменение (изменения)
 По-долу е представено обобщение на измененията, внесени в единния документа и в текста на спецификацията.
 Първото изменение засяга част Б от спецификацията и точка 5.2. от единния документ и се отнася до критериите за влажност и съдържание на сол, които характеризират продукта. Като цяло стандартът бе опростен с цел улесняване на неговото приложение. Същественото изменение се състои в намаляването на минималните и максималните средни стойности на критерия за съдържание на сол. Максималната стойност на този критерий бе намалена от 6,9 % на 6,2 %, а минималната стойност — от 4,5 % на 4,2 %, като по този начин средната стойност на съдържанието на сол в продукта ще бъде значително по-ниска от предишните стойности. Решението за това бе взето вследствие на твърденията относно хранителната стойност на храните, потвърдени понастоящем от седалището на Световната здравна организация.
 Второто изменение отново засяга част Б (последната точка относно етикетирането), както и част З от спецификацията, и точка 3.7 от единния документ и се отнася до етикетирането на нарязаната и предварително опакована шунка „Prosciutto di Parma“. По-конкретно, специфичните разпоредби в текста бяха заменени с по-обща формулировка, която не съдържа технически изисквания. Това изменение има за цел да опрости евентуалните последващи изменения във връзка с графичното оформление на съответната опаковка, тъй като по този начин би било по-лесно да се внесат изменения единствено в спецификацията на продукта или в някое от приложенията към нея (посочената директива), вместо в тези документи и в единния документ.
 Третото изменение засяга част З от спецификацията, но не засяга единния документ. То отново се отнася до графичното оформление на опаковката на нарязаната и предварително опакована шунка „Prosciutto di Parma“. С оглед постигането на по-голяма прозрачност на пазара се предвижда под символа на „херцогската корона“ задължително да се поставят инициалите на опаковъчното предприятие/предприятието, в което се извършва нарязването, вместо тези на производителя. Опаковъчното предприятие/предприятието, в което се извършва нарязването, е последното звено, вземащо участие в


text:
процеса на производство на продукта, преди той да бъде пуснат на пазара, и то е предприятието, което носи основната отговорност пред потребителите. Правилата относно етикетирането предвиждат да се добавя като задължителен елемент седалището на опаковъчното предприятие. От съображения за последователност до това обозначение следва да се добавят и буквено-цифрените инициали, които идентифицират оператора в сектора, защитен със ЗНП „Prosciutto di Parma“.
 По-нататъшните изменения, отнасящи се до членове 13 и 14 от директивата относно нарязването на нарязаната и предварително опакована шунка „Prosciutto di Parma“, са тясно свързани с това последно изменение. Предвидените изменения имат за цел да въведат задължителното поставяне върху опаковката на нарязаната и предварително опакована шунка „Prosciutto di Parma“ на името на производителя или на опаковъчното предприятие, регистрирани в системата за контрол на защитеното наименование за произход и подлежащи на всички процедури за контрол и сертифициране, заложени в системата на ЗНП „Prosciutto di Parma“. За тази цел настоящия член 13 бе допълнен и бе добавен нов член 14.
 Основанията за това изменение са, както следва: във версията на спецификацията, която е предмет на заявлението за изменение, не се предвижда задължителното посочване върху етикета или опаковката на продукта на името на производителя или на опаковъчното предприятие, като по този начин се дава възможност да се посочи само името на лицето, което разпространява продукта или го пуска на пазара, както е предвидено в националната нормативна уредба и в тази на ЕС. Посоченото лице не взема никакво участие в процесите на производство, проверка и опаковане на продукта, нито в контрола, извършван от сертифициращия орган на ЗНП „Prosciutto di Parma“.
 В името на общата идея и с оглед на някои нови принципи, заложени в Регламент (ЕС) No 1169/2011 на Европейския парламент и на Съвета (2), и по-специално разпоредбите на член 8 и следващите, бе взето решение предварително, тъй като регламентът не е влязъл все още окончателно в сила, да се определи „стопански субект в хранителната промишленост, който отговаря за информацията за храните“ (длъжност, предвидена изрично в посочения по-горе регламент), който действително да е в състояние да гарантира съответствието на шунката „Prosciutto di Parma“ с формулировките, обозначени на етикета. Единствено производителите, извършили производството и контрола на продуктите, и опаковъчните предприятия/предприятията, в които се е извършило нарязването и опаковането, са в състояние да предоставят такава гаранция, като се има предвид, че нарязването и опаковането представляват един неделим процес, което означава, че опаковъчното предприятие е и предприятието, в което се извършва нарязването. Тези два участника в производствената верига са в състояние да предоставят съществена гаранция по отношение на информацията, посочена върху продукта, и основателно могат да се считат за „отговорни“ пред потребителите. Във връзка с това задължителното посочване единствено на името на производителя върху етикета може да се окаже дискриминационно и необосновано по отношение на причината, обосновала заявлението за изменение.
 Освен това изменението има за цел да определи като отговорни за информацията за продукта единствено лицата, които са регистрирани в официалната система за контрол на сертифициращия орган на ЗНП „Prosciutto di Parma“. В тази връзка както производителите, така и опаковъчните предприятия/предприятията, в които се извършва нарязването,


text:
се контролират редовно от компетентните органи; следователно и в този случай изборът само на един от тях би бил в противоречие с изложените по-горе основания.
 Поради това ние сме на мнение, че е необходимо да се предвидят и двете възможности — да се постави името на производителя или това на опаковъчното предприятие/предприятието, в което се извършва нарязването.
 Освен това посочването на пълното наименование на предприятието (което заменя използването на буквено-цифрени инициали и кодове) върху опаковката подобрява системата за проследяване на продукта, нейната прозрачност и достъпност дори и за средно информираните потребители.
 Когато името на опаковъчното предприятие/предприятието, в което се извършва нарязването, е посочено под черния триъгълник, производителят може, наред с останалата информация върху етикета и опаковката, да добави своята собствена марка и наименованието на предприятието.
 Като цяло добавянето на имената на посочените по-горе участници върху предната страна на опаковката има основно за цел да гарантира на потребителите, че продуктът „Prosciutto di Parma“ е в съответствие с информацията, посочена на етикета, която е отговорност на участниците, подложени на контрол от страна на сертифициращия орган. Изменението има за цел да осигури възможно най-голяма прозрачност на информацията, фигурираща върху опаковката на продукта, изключително в интерес на потребителите по време на покупката.
 Следващото изменение отново засяга директивата относно нарязването и се отнася до преразглеждането, рационализирането и опростяването на член 12 от директивата, която определя стандартите по отношение на минималната трайност на нарязаната и предварително опакована шунка „Prosciutto di Parma“. Сметнато бе за целесъобразно таблицата, съдържаща сроковете на трайност на различните категории продукти и различните технологии на опаковане, да се измени с оглед на резултатите от последните изследвания, проведени в тази връзка.
 Последното изменение засяга част В от спецификацията и по-конкретно раздела, посветен на разпоредбите относно отглеждането на свине, предназначени за производство на шунка „Prosciutto di Parma“. В определението на технологиите за отглеждане се посочва, че „целта е отглеждането на тежки свине, цел, която трябва да се осъществява чрез умерено ежедневно наддаване на тегло, както и производството на кланични трупове от основните категории от класификацията ЕИО“. Освен разграничението между тежки (Н) и леки (L) свине, в италианската нормативна уредба се предвижда, в съответствие със законодателството на Съюза, скала за класификация, подразделена на категории, обозначени със следните букви: EUROP. Въпреки че в цитирания текст тези букви не се посочват изрично, от разпоредбата ясно се вижда, че шунката „Prosciutto di Parma“ може да се произвежда изключително от бутове на тежки свине (H), принадлежащи към основните категории от общностната скала, а именно категориите, обозначени с буквите „U“, „R“ и „O“, като се изключват кланичните трупове, обозначени с буквите „Е“ и „Р“. Този избор, направен при изготвянето на спецификацията, е ръководен от убеждението, че характеристиките на бутовете от кланичните трупове, принадлежащи към категориите „Е“ и „Р“, не отговарят на изискванията за производство на шунка „Prosciutto di Parma“.
 Понастоящем на равнището на Съюза се обсъжда възможността за добавянето на категория, обозначена с буквата „S“, в посочената по-горе скала EUROP. Напредналата фаза на законодателния процес дава основания да се смята, че не след дълго общностната скала може да стане SEUROP, което


text:
би имало пряко отражение и за Италия, където класификацията ща засяга както тежките, така и леките свине.
 Това нововъведение би могло да създаде сериозни затруднения при тълкуването на съответната нормативна уредба в спецификацията; възможно е то да породи трудности при определянето на „основните категории от класификацията“ и да създаде риск от това някои неподходящи суровини да бъдат разрешени, а други, които идеално отговарят на характеристиките на шунката „Prosciutto di Parma“, да бъдат забранени. С оглед на новата конфигурация на скалата, основните категории могат да включват категориите, обозначени с буквите „E“, „U“, „R“ и „O“, или само категориите, обозначени с буквите „U“ и „R“. В първия случай свинските бутове, обозначени с буквата „Е“, биха били включени в основните категории, което би увеличило риска от използване на суровини, които не са подходящи за производството на шунка „Prosciutto di Parma“. Във втория случай свинските бутове, обозначени с буквата „О“, биха били изключени, въпреки че притежават оптимални характеристики.
 Предвид изложеното по-горе и за да се избегнат неяснотите в тълкуването, би било целесъобразно да се уточни формулировката, използвана към момента в част В от спецификацията — „основни категории от класификацията ЕИО“, като се посочи, че тези основни категории включват кланичните трупове, обозначени с буквите „U“, „R“ и „O“.
 (1) ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12. Заменен с Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1).
 (2) ОВ L 304, 22.11.2011 г., стр. 18.
 ПРИЛОЖЕНИЕ II
 КОНСОЛИДИРАН ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ
 Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета от 20 март 2006 г. относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни (1)
 „PROSCIUTTO DI PARMA“
 ЕО No: IT-PDO-0317-01028-9.8.2012
 ЗГУ ( ) ЗНП (X)
 1. Наименование
 „Prosciutto di Parma“
 2. Държава членка или трета държава
 Италия
 3. Описание на земеделския продукт или храна
 3.1. Вид продукт
 Клас 1.2.
 Месни продукти (варени, осолени, пушени и др.)
 3.2. Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1
 Зряла сурова шунка; разпознава се по марката, поставена с топъл печат върху кожата; външната форма е заоблена, по-скоро изпъкнала; без най-крайната част (piedino), без външни несъвършенства, които могат да навредят на репутацията на продукта, като оставената открита мускулна част над главата на бедрената кост (noce) е не повече от 6 cm (rifilatura corta); теглото е обикновено между осем и десет килограма, но не по-малко от седем; цветът при нарязване е равномерен розово-червен, осеян с чисто бяло на местата с мазнина; ароматът и вкусът са: деликатен и приятен вкус, не много солен и с благоуханен и характерен аромат; характеризира се с това, че отговаря на точно определени аналитични критерии за влажност, соленост и протеолиза; след поставянето на марката, шунката „Prosciutto di Parma“ може да се продава на цяло парче, обезкостена, във вид на парчета с различна форма и тегло или нарязана и подходящо опакована.
 3.3. Суровини (само за преработени продукти)
 Суровината (пресни бутове), използвана за производството на „Prosciutto di Parma“, има следните характеристики: консистенцията


text:
на сланината се изчислява чрез определяне на йодното число и/или съдържанието на линолова киселина, които се измерват във вътрешния и външния слой сланина, намиращи се върху подкожната мастна тъкан на бута. За всяка проба йодното число не трябва да надхвърля 70, а съдържанието на линолова киселина не трябва да бъде по-високо от 15 %; дебелината на мастното покритие от външната страна на пресния подрязан бут, измерена вертикално спрямо главата на бедрената кост (sottonoce), трябва да бъде около 20 mm за пресните бутове, използвани за производството на „Prosciutto di Parma“ с тегло между 7 и 9 kg, и около 30 mm за пресните бутове, използвани за производството на „Prosciutto di Parma“ с тегло над 9 kg. При всички положения тази дебелина не трябва да бъде по-малка от 15 mm и 20 mm съответно за двете категории пресни бутове, включително кожата. По обиколката на бута трябва да има покритие, което да не позволява отделянето на кожата от намиращата се под нея мускулна тъкан. Пресните подрязани бутове с препоръчително тегло между 12 и 14 kg при всички положения не трябва да тежат по-малко от 10 kg.
 3.4. Фураж (само за продукти от животински произход)
 Разрешените храни, количества и начин на приготвяне са изложени в две таблици, първата относно разрешените храни до 80 kg живо тегло, а втората – относно разрешените храни на етапа на угояване. За препоръчване е храната да се дава в течно състояние (каша или ярма), с добавена — според традицията — суроватка.
 На първия етап делът на сухото вещество от зърнени култури не трябва да бъде по-малко от 45 % от общото количество, като допустимите храни, освен определените за втория етап, са: грис от царевичен глутен и/или храна на основата на царевичен глутен, рожков (без семената), рибено брашно, брашно от соев екстракт, остатъци от дестилации, бито мляко, мазнини с точка на топене над 36 °C, белтъчни лизати, силажирана царевица.
 На втория етап (угояване) делът на сухите зърнени храни не трябва да бъде по-малко от 55 % от общото количество, като допустимите храни са: царевица, ярма от семена и/или царевични кочани, сорго, ечемик, пшеница, тритикале, овес, други по-малко разпространени зърнени храни, трици и други субпродукти от обработката на житото, дехидратирани картофи, пресована и силажирана пулпа на цвекло, ленено кюспе, суха и с извлечено съдържание пулпа на цвекло, джибри от ябълки и круши, кожица на грозде и домати за стимулиране на чревната проходимост, млечен серум, бито мляко, дехидратирано брашно от люцерна, меласа, брашно от соев, слънчогледов, сусамов, кокосов екстракт, брашно от екстракт от царевични зародиши, грах и/или други зърна от бобови, бирена мая и/или мая от торула и др., мазнини с точка на топене над 40 °C.
 3.5. Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат извършени в определения географски район
 Производството и зреенето трябва да се извършват в посочения в точка 4 географски район, така че да се гарантират качеството, проследяемостта и осъществяването на контрол.
 3.6. Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.
 След поставянето на марката, шунката „Prosciutto di Parma“ може да се продава цяла, обезкостена, на различни по


text:
форма и тегло парчета или нарязана и подходящо опакована; в последния случай операциите по нарязване и опаковане трябва да се извършват изключително в посочения в точка 4, първа алинея по-долу специфичен район на производство, като отличителната марка за ЗНП трябва да бъде задължително поставена върху продукта според посочените в точка 3.7 начини така, че да не може да бъде нито заличена, нито преместена, което позволява да се гарантират свойствените на продукта качествени характеристики и пълната му проследяемост.
 3.7. Специфични правила за етикетиране
 Първият елемент, по който се разпознава шунката „Prosciutto di Parma“ и който, въпреки че не е част от етикета ѝ, я отличава на пазара, е „херцогската корона“ (топло поставена марка, възпроизвеждаща стилизирана петовърха корона с изписания топоним „Parma“). Тя изпълнява двойна функция, като идентифицира продукта сред останалите сурови шунки, осигурявайки неговата автентичност (марка за идентифициране), и гарантира, че същият продукт е минал през всички предвидени етапи на производство, като на всеки от тях е бил идентифициран от съответните оператори. Законосъобразната и законна употреба на наименованието за произход зависи от наличието на марката: без „херцогската корона“ посоченото наименование не може да бъде използвано за означаване на продукта върху етикетите или опаковката, в документите за продажба или при търговската операция (продажба на цяло парче, нарязан и предварително опакован продукт или продажба на дребно на парчета).
 По отношение на елементите, които отличават етикета на „Prosciutto di Parma“, задължителни са следните означения:
 —
 за цяла шунка „Prosciutto di Parma“ с кост:
 —
 означението „Рrosciutto di Parma“, последвано от надписа „denominazione di origine protetta“ (защитено наименование за произход);
 —
 седалището на производственото предприятие;
 —
 за опакована шунка „Proscutto di Parma“, цяла, обезкостена или на парчета:
 —
 означението „Рrosciutto di Parma“, последвано от надписа „denominazione di origine protetta“ (защитено наименование за произход);
 —
 седалището на опаковъчното предприятие;
 —
 датата на производство, в случай че пломбата не се вижда;
 —
 за нарязана и предварително опакована шунка „Prosciutto di Parma“:
 —
 опаковките имат обща част, разположена в горния ляв ъгъл, на която фигурират контраетикета с „херцогската корона“ и формулировките:
 —
 „Prosciutto di Parma denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 Febbraio 1990, n.26 et del REG. (CE) n. 1107/96“ („Prosciutto di Parma“ защитено наименование за произход в съответствие със закон No 26 от 13 февруари 1990 г. и Регламент (ЕО) No 1107/96);
 —
 „confezionato sotto il controllo dell’Organismo autorizzato“ (опаковано под контрола на оторизирания орган);
 —
 седалището на опаковъчното предприятие;
 —
 датата на производство (датата, посочена на пломбата за начало на зреенето).
 Забранена е употребата на качествени определения като „classico“ (класическа), „autentico“ (автентична), „extra“ (екстра), „super“ (супер), както и на други квалификации, упоменавания и определения заедно с търговското наименование, с изключение на „disossato“ (обезкостена) и „affettato“ (нарязана).
 4. Кратко определение на географския район
 „Prosciutto di Parma“ се произвежда в определения район на провинция Парма, който включва територията на провинция Парма (в областта Емилия-Романя, Италия), намираща се на не по-малко от 5 km южно от Виа Емилия, до надморска височина не повече от 900 метра, ограничена на изток от река Енца, а на запад от


text:
река Стироне.
 Суровината произлиза от географски по-голям район от района на преработка, който включва общините на следните области: Емилия-Романя, Венето, Ломбардия, Пиемонт, Молизе, Умбрия, Тоскана, Марке, Абруцо и Лацио (Италия).
 5. Връзка с географския район
 5.1. Специфична характеристика на географския район
 Специфичните характеристики на „Prosciutto di Parma“ и гаранцията за поддържане на високите стандарти за качество, хигиена и хранителна безопасност са в тясна зависимост от условията на околната среда, природните и човешките фактори. В рамките на определения географски макрорайон се намират малко на брой и ограничени по територия зони, които, благодарение на уникалните и неповторими природни условия и специфичните умения на хората, са се развили като зони за производство на шунка със защитено наименование. Една от тези ограничени зони е районът, в който се произвежда шунката „Prosciutto di Parma“ и който представлява малка част от провинция Парма. Микрорайонът се характеризира с уникални екологични, климатични и природни условия, които се дължат на действието на морския въздух от Версилия, който става по-мек, преминавайки през маслиновите и боровите гори на Вал ди Магра, изсъхва по проходите на Апенините и се изпълва с аромата на кестените, за да изсуши шунката „Prosciutto di Parma“ и да ѝ придаде характерната за нея изключителна сладост.
 5.2. Специфична характеристика на продукта
 „Prosciutto di Parma“ е сурова зряла шунка, която зрее минимум 12 месеца; единствените допустими съставки са свинско месо и сол. Външната форма на крайния продукт е заоблена, по-скоро изпъкнала, крайната част (piedino) е отстранена, като оставената открита мускулна част над главата на бедрената кост (noce) е не повече от 6 cm (rifilatura corta). Зрелият продукт обикновено тежи между осем и десет килограма, но не по-малко от седем; цветът при нарязване е равномерен розово-червен, осеян с чисто бяло на местата с мазнина; месото притежава деликатен и приятен вкус, не много солен и с благоуханен и характерен аромат. При анализа продуктът отговаря на точно определени критерии за влажност (между 59 % и 63,5 %), сол (между 4,2 % и 6,2 %) и протеолиза (между 24 и 31 %).
 5.3. Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или характеристиките на продукта (за ЗНП) или между географския район и специфичното качество, репутацията или друга характеристика на продукта (за ЗГУ)
 Производствените критерии, позволяващи предоставянето на наименованието за произход „Prosciutto di Parma“, са в тясна зависимост от условията в околната среда, природните и човешките фактори. Суровината и шунката „Prosciutto di Parma“ са тясно свързани помежду си, както и с производственото, икономическото и социалното развитие на географския район, който е определил неповторимите им особености. Характеристиките на суровината са изцяло специфични за определения макрорайон от централната и северната част на Италия (с посочени граници в точка 4, втори параграф) от епохата на етруските до наши дни.
 Етапите в свиневъдството са маркирани от развитието в отглеждането на тежки свине, които се колят в напреднала възраст. Свиневъдството започва с местните и автохтонни породи, развива се в зависимост от природните, социалните и икономическите условия (и по-специално отглеждането на зърнени култури и млекопреработването, които характеризират хранителния режим) и намира постепенно своята естествена и уникална производствена цел — шунката, която


text:
е продукт с наименование за произход. В рамките на определения географски макрорайон се намира ограничена по територия зони, която, благодарение на уникалните и неповторими природни условия и специфичните умения на хората, се е развила като зона за производство на шунката със защитено наименование „Prosciutto di Parma“. Определеният район представлява малка част от провинция Парма. Поради разположението си този микрорайон се характеризира с уникални екологични, климатични и природни условия, които се дължат на действието на морския въздух от Версилия, който става по-мек, преминавайки през маслиновите и боровите гори на Вал ди Магра, изсъхва по проходите на Апенините и се изпълва с аромата на кестените, за да изсуши шунката „Prosciutto di Parma“ и да ѝ придаде характерната за нея изключителна сладост.
 Парма се намира в центъра на древната територия на Отсамалпийска Галия, чиито жители отглеждали големи стада свине и били с особено развити умения в производството на солена шунка.
 Хронологично погледнато шунката и начинът ѝ на приготвяне се срещат в различни писмени исторически извори, в частност в списъците на търговската камара от 1913 г., в които се споменава днешният производствен район. Напълно занаятчийският първи етап в днешно време се развива в посока към индустриализиране, без обаче традиционните характеристики на продукта да бъдат накърнени.
 Произходът на продукта е документиран от историческа гледна точка и по отношение на района на произход на суровината: всъщност производството е резултат от развитието на общото типично за целия горепосочен макрорайон селско стопанство, концентрирало се в определена част на провинция Парма поради неповторимите природни и микроклиматични условия.
 Препратка към публикуваната спецификация [член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006]
 Настоящата администрация е започнала националната процедура за възражение, предвидена в член 5, параграф 5 от Регламент (ЕО) No 510/2006, като е публикувала заявлението за изменение на защитеното наименование за произход „Prosciutto di Parma“ в Държавен вестник на Италианската република, бр. 154 от 4.7.2012 г.
 Справка с консолидирания текст на производствената спецификация може да бъде направена на:
 http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
 или
 през началната електронна страница на Министерството на земеделието, храните и горите (www.politicheagricole.it), като се избере опцията „Qualità e sicurezza“ [Качество и безопасност] (в горния десен ъгъл на екрана) и после — „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ [Спецификации, представени за проучване от ЕС].
 (1) ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12. Заменен с Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1).