text:
а)
 на виброизолационна платформа, която да ги изолира от външен шум и вибрации;
 б)
 да са екранирани от въздействието на конвективни въздушни потоци посредством разсейващ статичното електричество екран, който да е заземен.
 9.3.4.6. Електростатичен заряд
 Електростатичният заряд трябва да бъде сведен до минимум в средата, където се намират везните по следния начин:
 а)
 везните се заземяват;
 б)
 ако пробите от прахови частици се обработват ръчно, се използват неръждаеми стоманени пинцети;
 в)
 пинцетите трябва да бъдат заземени със заземителна лента или трябва да бъде предвидена заземителна лента за оператора така, че заземителният потенциал за лентата и везните да бъде един и същ;
 г)
 трябва да се осигури наличието на неутрализатор на електростатичния заряд, който има общо заземяване с везните, с цел отстраняване на електростатичния заряд от пробите от прахови частици.
 9.4 Измервателни уреди
 9.4.1. Въведение
 9.4.1.1. Обхват
 В настоящата точка се разглеждат измервателни уреди и свързаните с тях системни изисквания относно изпитванията за емисии. Това включва лабораторни уреди за измерване на параметрите на двигателя, условията на околната среда, параметрите на потока и концентрациите на емисии (неразредени или разредени).
 9.4.1.2. Видове уреди
 Всеки уред, посочен в настоящото приложение, трябва да се използва както е описано в приложението (вж. таблица 8.2 за измерваните количества, предоставени от тези уреди). Когато уред, посочени в настоящото приложение, се използва по начин, който не е посочен, или вместо него се използва друг уред, се прилагат изискванията на разпоредбите за равностойност, както е посочено в точка 5.1.3. Когато за конкретно измерване са посочени няколко уреда, един от тях при подаване на заявление се идентифицира като еталонен от органа по одобрение на типа, за да служи като доказателство, че дадена алтернативна процедура е еквивалентна на определената процедура.
 9.4.1.3. Резервни системи
 С предварителното одобрение на органа по одобрение на типа при всички измервателни уреди, посочени в настоящата точка, за изчисляване на резултатите от едно изпитване могат да се използват данни от множество уреди. Резултатите от всички измервания се записват и необработените данни се съхраняват, както е описано в точка 5.3 от настоящото приложение. Това изискване се прилага независимо от това дали измерванията действително са използвани при изчисленията.
 9.4.2. Записване и проверка на данните
 Изпитвателната система трябва да е в състояние да актуализира данните, да ги записва и да контролира системите, свързани със заданието от оператора, динамометъра, оборудването за вземане на проби и измервателните уреди. Трябва да се използва такъв вид снемане на данни и такива системи за управление, които могат да записват при определените минимални честоти, посочени в таблица 9.2 (тази таблица не се прилага към дискретни изпитваният с дискретни режими).
 Таблица 9.2
 Минимална честота на записване и проверка на данните
 Приложим раздел от изпитвателния протокол
 Измервана стойност
 Минимална честота за управление и проверка
 Минимална честота на записване
 7.6.
 Честота на въртене и въртящ момент по време на поетапно съставяне на графичната характеристика на двигателя
 1 Hz
 1 средна стойност на етап
 7.6.
 Честота на въртене и въртящ момент по време на съставяне на графичната характеристика на двигателя при развъртането му
 5 Hz
 1 Hz средно
 7.8.3.
 Еталонни и измерени


text:
скорост и въртящ момент при преходен работен цикъл
 5 Hz
 1 Hz средно
 7.8.2.
 Еталонни и измерени скорост и въртящ момент при работен цикъл със стабилни състояния и работен цикъл със стабилни състояния и линейни преходи между тях
 1 Hz
 1 Hz
 7.3.
 Концентрации, непрекъснато измервани от анализаторите в неразредените отработили газове
 Не е приложимо
 1 Hz
 7.3.
 Концентрации, непрекъснато измервани от анализаторите в разредените отработили газове
 Не е приложимо
 1 Hz
 7.3.
 Концентрации при серийно вземане на проби, измервани от анализаторите в неразредените и разредените отработили газове
 Не е приложимо
 1 средна стойност на изпитвателен интервал
 7.6.
 8.2.1.
 Дебит на разредените отработили газове при пробовземане при постоявнен обем с топлообменник, разположен преди уреда за измерване на дебита
 Не е приложимо
 1 Hz
 7.6.
 8.2.1.
 Дебит на разредените отработили газове при пробовземане при постоявнен обем без топлообменник, разположен преди уреда за измерване на дебита
 5 Hz
 1 Hz средно
 7.6.
 8.2.1.
 Дебит на входящия въздух или отработилите газове (за измерване на неразредени отработили газове при преходни цикли)
 Не е приложимо
 1 Hz средно
 7.6.
 8.2.1.
 Въздух за разреждане, ако се контролира активно
 5 Hz
 1 Hz средно
 7.6.
 8.2.1.
 Поток на пробите при пробовземане при постоянен обем и наличие на топлообменник
 1 Hz
 1 Hz
 7.6.
 8.2.1.
 Поток на пробите при пробовземане при постоянен обем и липса на топлообменник
 5 Hz
 1 Hz средно
 9.4.3. Спецификация на показателите на измервателните уреди
 9.4.3.1. Общи сведения
 Изпитвателната система като цяло трябва да отговаря на изискванията на всички приложими калибрирания, проверки и критерии за удостоверяване, посочени в точка 8.1., включително изискванията на проверка линейността, посочени в точки 8.1.4 и 8.2. Уредите трябва да отговарят на спецификациите, посочени в таблица 9.2 за всички обхвати, които трябва да се използват при изпитванията. Освен това, трябва да се съхранява всяка документация, получена от производителите на уредите, която доказва, че уредите отговарят на спецификациите в таблица 9.2.
 9.4.3.2. Изисквания към компонентите
 В таблица 9.3 са показани спецификациите на датчиците за въртящ момент, честота на въртене, налягане, температура на росата, както и тези на други уреди. Цялата система за измерване на посочените физични и/или химични количества трябва да отговаря на изискванията на проверката за линейност, посочени в точка 8.1.4. За измерването на газообразните емисии могат да се използват анализатори, снабдени с алгоритми за компенсиране, които са функция от други измерени газообразни компоненти, както и от свойствата на горивото за конкретното изпитване на двигателя. Всеки алгоритъм за компенсиране предоставя единствено компенсиране на отместването, без да засяга усилването (т.е. без изкривявания).
 Таблица 9.3
 Препоръчителни спецификация на показателите на измервателните уреди
 Измервателен уред
 Измервано количество
 Пълно време на нарастване на системата
 Честота на опресняване на записването
 Accuracy (10)
 Повтаряемост (10)
 Датчик за честота на въртене на двигателя
 n
 1 s
 1 Hz средно
 2,0 % от pt. или 0,5 % от max
 1,0 % от pt. или 0,25 % от max
 Датчик за въртящия момент на двигателя
 T
 1 s
 1 Hz средно
 2,0 % от pt. или 1,0 % от max
 1,0 % от pt. или 0,5 % от max

type: contracts

jurisdiction: EU


text:
Дебитомер за горивото
 (сумиращо устройство за горивото)
 5 s.
 (неприложимо)
 1 Hz
 (неприложимо)
 2,0 % от pt. или 1,5 % от max
 1,0 % от pt. или 0,75 % от max
 Дебитомер за общия поток на разредените отработили газове (с топлообменник преди дебитомера)
 1 s.
 5 s.
 1 Hz средно
 (1 Hz)
 2,0 % от pt. или 1,5 % от max
 1,0 % от pt. или 0,75 % от max
 Дебитомери за въздуха за разреждане, всмуквания въздух, отработилите газове и пробите
 1 s.
 1 Hz средно при проби, вземани с честота 5 Hz
 2,5 % от pt. или 1,5 % от max
 1,25 % от pt. или 0,75 % от max
 Непрекъснато действащ анализатор на неразредените отработили газове
 x
 2,5 s.
 2 Hz
 2,0 % от pt. или 2,0 % от max
 1,0 % от pt. или 1,0 % от max
 Непрекъснато действащ анализатор на разредените отработили газове
 x
 5 s.
 1 Hz
 2,0 % от pt. или 2,0 % от max
 1,0 % от pt. или 1,0 % от max
 Непрекъснато действащ газоанализатор
 x
 5 s.
 1 Hz
 2,0 % от pt. или 2,0 % от max
 1,0 % от pt. или 1,0 % от max
 Газоанализатор за серийно вземани проби
 x
 Не е приложимо
 Не е приложимо
 2,0 % от pt. или 2,0 % от max
 1,0 % от pt. или 1,0 % от max
 Гравиметрични везни за праховите частици
 mPM
 Не е приложимо
 Не е приложимо
 Виж 9.4.11.
 0,5 μg
 Инерциални везни за праховите частици
 mPM
 5 s.
 1 Hz
 2,0 % от pt. или 2,0 % от max
 1,0 % от pt. или 1,0 % от max
 9.4.4. Измерване на параметрите на двигателя и околните условия
 9.4.4.1. Датчици за честота на въртене и въртящия момент
 9.4.4.1.1. Приложение
 Уредите за измерване на вложените ресурси и получената работа по време на функционирането на двигателя трябва да отговарят на спецификациите в настоящата точка. Препоръчва се използването на датчици и уреди за отчитане на консумацията, отговарящи на спецификациите в таблица 9.3. Цялостните системи за измерване на вложените ресурси и получената работа трябва да отговарят на изискванията за линейност от точка 8.1.4.
 9.4.4.1.2. Работа на изходния вал
 Работата и мощността се изчисляват въз основа на изходните данни, предоставяни от датчиците за честота на въртене и въртящия момент в съответствие с точка 9.4.4.1. Като цяло системите за измерване на честотата на въртене и въртящия момент трябва да отговарят изискванията по отношение на калибрирането и проверките, посочени в точки 8.1.7 и 8.1.4.
 Въртящият момент, дължащ се на инерцията на ускоряване и забавяне на компоненти, свързани маховика, като например кардановият вал и роторът на динамометъра, трябва да се компенсира, ако е необходимо, въз основа на добрата техническа преценка.
 9.4.4.2. Датчици за налягането, температурата и температурата на росата
 Цялостните системи за измерване на налягането, температурата и температурата на росата трябва да отговарят на изискванията за калибриране от точка 8.1.7.
 Датчиците за налягане трябва да се поставят в среда с контролирана температура, в противен случай трябва да се компенсират температурните промени в очаквания им работен обхват.


text:
Материалите, от които са изработени датчиците, трябва да са съвместими с измервания флуид.
 9.4.5. Измервания, свързани с разхода
 За всеки тип разходомер (за гориво, всмукван въздух, неразредени отработили газове, разредени отработили газове, проби), потокът трябва да бъде подготвен според необходимостта, за да се предотвратят зони на разреждане или завихряне, кръгови потоци или пулсации на потока, които влияят върху прецизността или повторяемост на показанията. За някои уреди това може да се постигне чрез използване на прави тръби с достатъчна дължина (напр., такива, чиято дължина е равна на най-малко 10 пъти диаметъра им) или чрез използване на специално изготвени колена на тръбите, изправящи пластини, бленди (или гасители на пневматични пулсации на разходомера на горивото), за да се определи стабилен и предвидим профил на скорост преди измервателния уред.
 9.4.5.1. Дебитомер за горивото
 Цялостната система за измерване на дебита на горивото трябва да отговаря на условията за калибриране от точка 8.1.8.1. При всяко измерване на потока на горивото трябва да се взема под внимание горивото, което заобикаля двигателя или се връща от двигателя в резервоара за гориво.
 9.4.5.2. Дебитомер за всмуквания въздух
 Цялостната система за измерване на дебита на всмуквания въздух трябва да отговаря на условията за калибриране от точка 8.1.8.2.
 9.4.5.3. Дебитомер за неразредените отработили газове
 9.4.5.3.1. Изисквания към компонентите
 Цялата система за измерване на неразредените отработили газове трябва да отговаря на изискванията на проверката за линейност, посочени в точка 8.1.4. Всеки дебитомер за неразредени отработили газове трябва да бъде проектиран така, че да компенсира по подходящ начин промените термодинамичните и реологичните свойства на неразредените отработили газове, както и промените в техния състав.
 9.4.5.3.2. Време за реагиране на дебитомера
 За целите на контрола на система с частично разреждане на потока, така че тя да извлича пропорционална проба от неразредени отработили газове, се изисква дебитомер, чието време на реагиране е по-малко, отколкото е отбелязано в таблица 9.3. В системи с разреждане на част от потока с управление в реално време дебитомерът трябва да има време на реагиране, което отговаря на спецификациите на точка 8.2.1.2.
 9.4.5.3.3. Охлаждане на отработилите газове
 Охлаждането на отработилите газове преди дебитомера е разрешено със следните ограничения:
 а)
 не трябва да се вземат проби от прахови частици след устройството за охлаждане;
 б)
 ако охлаждането понижава температурата на отработилите газове от над 202 °C до под 180 °C, не трябва да се вземат проби за неметанови въглеводороди след устройството за охлаждане;
 в)
 ако охлаждането води до кондензиране на вода, не трябва да се вземат проби за NOx след устройството за охлаждане, освен ако то не отговаря на изискванията на проверката на показателите, посочени в точка 8.1.11.4;
 г)
 ако охлаждането води до кондензиране на вода преди потокът да достигне до дебитомера, T
 dew и налягането p
 total трябва да се измерват преди входа на последния. Тези стойности трябва да бъдат използвани в изчисленията на емисиите, в съответствие с допълнения A.7 — A.8.
 9.4.5.4. Дебитомери за разредените отработили газове и въздуха за разреждане
 9.4.5.4.1. Приложение
 Моментните стойности на масовия дебит на разредените отработили газове или общият дебит на разредените отработили газове за изпитвателния интервал


text:
се определят посредством използване на дебитомер за разредените отработили газове. Дебитът на неразредените отработили газове или общият дебит на неразредените отработили газове за изпитвателния интервал може да се изчисли въз основа на разликата в показанията на дебитомера на разредените отработили газове и този за разреждащия въздух.
 9.4.5.4.2. Изисквания към компонентите
 Цялата система за измерване на потока на разредените отработили газове трябва да отговаря на изискванията за калибриране и да преминава проверките, посочени в точки 8.1.8.4 и 8.1.8.5. Могат да се използват следните измервателни уреди:
 а)
 за вземане на проби при постоянен обем (CVS) от общия поток на разредените отработили газове, могат да се използват тръба на Вентури с критична скорост на флуида (CFV) или няколко такива успоредно свързани тръба, обемна помпа (PDP), тръба на Вентури с дозвукова скорост на потока (SSV), или ултразвуков дебитомер (UFM. В комбинация с топлообменник, разположен преди уреда, система с PDP или CFV също ще функционира и като пасивен регулатор на потока чрез поддържане на постоянна температура на разредените отработили газове в система с пробовземане при постоянен обем;
 б)
 за система с разреждане на част от потока може да се използва комбинация от всякакъв дебитомер с всякаква активна система за поддържане на пропорционалното вземане на проби от отработилите газове. За да се гарантира пропорционалното вземане на проби, може да се контролира общият дебит на разредените отработили газове или този на един или няколко потока проби, или да се използва комбинация от тези видове контрол на потоците.
 За всяка друга система за разреждане може да се използва на елемент с ламинарен поток, ултразвуков разходомер, дебитомер с тръба на Вентури с дозвукова скорост на флуида, тръба на Вентури с критична (свръхзвукова) скорост на флуида или набор от такива тръби, свързани успоредно, обемен дебитомер, топлинен масов дебитомер, усредняваща тръба на Пито или анемометър с нажежаема жичка.
 9.4.5.4.3. Охлаждане на отработилите газове
 Разредените отработили газове могат се разреждат преди дебитомера за разредените отработили газове, при условие, че са спазени всичките следващи разпоредби:
 а)
 не трябва да се вземат проби от прахови частици след устройството за охлаждане;
 б)
 ако охлаждането понижава температурата на отработилите газове от над 202 °C до под 180 °C, не трябва да се вземат проби за неметанови въглеводороди след устройството за охлаждане;
 в)
 ако охлаждането води до кондензиране на вода, не трябва да се вземат проби за NOx след устройството за охлаждане, освен ако то не отговаря на изискванията на проверката на показателите, посочени в точка 8.1.11.4;
 г)
 ако охлаждането води до кондензиране на вода преди потокът да достигне до дебитомера, температурата на росата T
 dew и налягането p
 total трябва да се измерват преди входа на последния. Тези стойности трябва да бъдат използвани в изчисленията на емисиите, в съответствие с допълнения A.7 — A.8.
 9.4.5.5. Дебитомер за пробите при серийно вземане на проби
 Трябва да се използва дебитомер за пробите, за да се определи дебитът на потока проби или този на на общия поток, от който се взимат проби с помощта на системата със серийно вземане на проби за даден изпитвателен интервал. Разликата между резултатите, получени


text:
с два дебитомера, може да бъде използвана за изчисляване на потока проби, който навлиза в тръбата за разреждане, напр. с оглед на частично разреждане на потока за измерване на прахови частици и за вторично разреждане на потока за измерване на прахови частици. Спецификациите за диференциално измерване на дебита с цел пропорционално извличане на проби от неразредените отработили газове са даден в точка 8.1.8.6.1, а тези за калибриране на диференциалното измерване на дебита — в точка 8.1.8.6.2.
 Цялостната система за измерване на дебита на пробите трябва да отговаря на условията за калибриране от точка 8.1.8.
 9.4.5.6. Газов сепаратор
 За смесването на газовете за калибриране може да се използва газов сепаратор.
 Трябва да се използва газов сепаратор за газове, който смесва газове съгласно спецификациите в точка 9.5.1 в концентрациите, очаквани по време на изпитване. Могат да бъдат използвани газови сепаратори с критична скорост на потока, газови сепаратори с капилярна тръбичка, или газови сепаратори с масов топломер. При необходимост трябва да се прилагат корекции с оглед на вискозитета (ако не се предлагат от софтуера на газовия сепаратор) за подходящо осигуряване на правилно разделяне на газовете. Системата на газовия сепаратор трябва да отговарят на изискванията за линейност от точка 8.1.4.5. По избор, смесващото устройство може да се провери с уред, който е линеен по същество, например с използване на газ NO с хемилуминесцентен детектор. Стойността на измервателния уред за газа за калибриране на обхвата трябва да се коригира с газ за калибриране на обхвата, който се подава директно към уреда. Газовият сепаратор се проверява при използваните регулировки и номиналната стойност се сравнява с отчитаната от уреда концентрация.
 9.4.6. Измерване на CO и CO2
 За измерване на концентрацията на CO и CO2 в неразредените или разредените отработили газове при непрекъснато и при серийно вземане на проби трябва да се използва недисперсен анализатор с поглъщане в инфрачервения спектър (NDIR).
 Системата с недисперсен анализатор с поглъщане в инфрачервения спектър трябва да отговарят на изискванията за линейност от точка 8.1.9.1.
 9.4.7. Измерване на въглеводороди
 9.4.7.1. Пламъчнойонизационен детектор
 9.4.7.1.1. Приложение
 За измерване на концентрацията на въглеводороди в неразредените или разредените отработили газове при непрекъснато и при серийно вземане на проби трябва да се използва пламъчнойонизационен детектор с подгряване (HFID). Определянето на концентрацията на въглеводороди трябва да се извършва на основата на въглеродно число единица (C1). Стойностите на концентрацията на метановите и неметановите въглеводороди се определят, както е описано в точка 9.4.7.1.4. Всички изложени на въздействието на емисиите повърхности на анализаторите с пламъчнойонизационен детектор с подгряване трябва да се поддържат при температура от 191 ± 11 °C.
 9.4.7.1.2. Изисквания към компонентите
 Всяка система с пламъчнойонизационен детектор за измерване на THC или CH4 трябва да отговаря на изискванията на всички проверки по отношение на измерването на въглеводороди от точка 8.1.10.
 9.4.7.1.3. Гориво и въздух за горелката на пламъчнойонизационния детектор
 Горивото и въздухът за горелката на пламъчнойонизационния детектор трябва да отговарят на спецификациите от точка 9.5.1. Горивото и въздухът за горелката на пламъчнойонизационния детектор не трябва да се смесват преди постъпването им в анализатора с FID, за да се гарантира, че анализаторът


text:
с FID функционира с дифузионен пламък, а с пламък, образуван при изгарянето на готова смес.
 9.4.7.1.4. Метан
 Анализаторите с пламъчнойонизационен детектор измерват общата маса на въглеводородите (THC). За определяне на неметановите въглеводороди (NMHC), трябва да се извърши количествено определяне на метан CH4, като се използва сепаратор за неметанови фракции и анализатор с пламъчнойонизационен детектор, както е описано в точка 9.4.7.2, или с газов хроматограф, както е описано в точка 9.4.7.3. Коефициентът на реакция спрямо метан CH4 — RF
 CH4 на анализатора с пламъчнойонизационен детектор, използван за определяне на неметанови въглеводороди, трябва да бъде определен в съответствие с описаното в точка 8.1.10.1. Изчисленията във връзка с неметанови въглеводороди са описани в допълнения A. 7 — A. 8.
 9.4.7.1.5. Допускане на метан
 Вместо да се измерва концентрацията на метана, се допуска да се приеме, че 2 % от измерената обща маса на въглеводородите е метан, в съответствие с описанието в допълнения A. 7 — A. 8.
 9.4.7.2. Сепаратор за неметанови фракции
 9.4.7.2.1. Приложение
 За измерване на CH4 може да се използва сепаратор на неметанови фракции и анализатор с пламъчнойонизационен детектор. Сепараторът на неметанови фракции окислява всички неметанови въглеводороди до CO2 и H2O. Сепараторът на неметанови фракции може да се използва с неразредени или разредени отработили газове за серийно или непрекъснато вземане на проби.
 9.4.7.2.2. Показатели на системата
 Трябва да се определи ефективността на сепаратора за неметанови въглеводороди, както е описано в точка 8.1.10.3, и резултатите да се използват за изчисляване на емисии на неметанови въглеводороди в съответствие с А.7 и А.8.
 9.4.7.2.3. Конфигурация
 Сепараторът за неметанови фракции трябва да бъде конфигуриран с обходен канал за проверката, описана в точка 8.1.10.3.
 9.4.7.2.4. Оптимизация
 Сепараторът за неметанови фракции може да бъде оптимизиран да максимизира преминаването на CH4 и окисляването на всички други въглеводороди. Преди пробите да навлязат в сепаратора за неметанови фракции, функционирането на последния може да бъде оптимизирано, като пробите се овлажнят или се разредят с пречистен въздух или кислород (O2). Всякаква овлажняване и разреждане на пробите се отчита в изчисленията за определяне на емисиите.
 9.4.7.3. Газов хроматограф
 Приложение: Газов хроматограф може да се използва за измерване на концентрациите на CH4 в разредените отработили газове при серийно вземане на проби. Въпреки че за измерването на CH4, както е описано в точка 9.4.7.2, може да се използва и сепаратор за неметанови фракции, трябва да се прибягва до еталонната процедура с използване на газов хроматограф, когато се прави сравнение с всякаква друга предлагана процедура на измерване в съответствие с точка 5.1.3.
 9.4.8. Измерване на NOx
 За измерването на NOxса посочени два измервателни уреда, като всеки от тях може да бъде използван, при условие че отговаря на критериите, посочени съответно в точка 9.4.8.1 или 9.4.8.2. Използването на хемилуминесцентен детектор трябва да се възприеме като еталонна процедура, когато се прави сравнение с всякаква друга предлагана процедура за измерване в съответствие с точка 5.1.3 от настоящото приложение.
 9.4.8.1. Хемилуминесцентен детектор
 9.4.8.1.1. Приложение
 Хемилуминесцентен детектор (CLD), съчетан с преобразовател на NO2 в NO се използва за измерване на концентрацията на NOx в неразредените или разредените отработили газове при серийно


text:
или непрекъснато вземане на проби.
 9.4.8.1.2. Изисквания към компонентите
 Система, изградена на базата на хемилуминесцентен детектор, трябва да отговаря на изискванията по отношение на намаляващото показанията въздействие, посочени в точка 8.1.11.1. Може да се използват хемилуминесцентни детектори със или без подгряване, както и такива, които функционират при атмосферно налягане или под вакуум.
 9.4.8.1.3. Преобразовател на NO2 в NO
 Вътрешен или външен преобразовател на NO2 в NO, който преминава проверката от точка 8.1.11.5, трябва да се разположи преди хемилуминесцентния детектор, а преобразователят трябва да се конфигурира с обходен канал за улесняване на проверката.
 9.4.8.1.4. Влияние на влагата
 Трябва да се поддържат всички температури на хемилуминесцентния детектор с цел предотвратяване на кондензация на водна пара. За отстраняване на влагата от пробата преди хемилуминесцентния детектор трябва да се използва една от следните конфигурации:
 а)
 хемилуминесцентен детектор, разположен след изсушител или охладител, който е след преобразовател на NO2 в NO, който отговаря на условията на проверката, описана в точка 8.1.11.5;
 б)
 хемилуминесцентен детектор, разположен след изсушител или топлинен охладител, който отговаря на условията на проверката, описана в точка 8.1.11.4.
 9.4.8.1.5. Време на реагиране
 За подобряване на времето за реагиране на хемилуминесцентия детектор може да се използва подгряване.
 9.4.8.2. Недисперсен анализатор с поглъщане в ултравиолетовия спектър
 9.4.8.2.1. Приложение
 За измерване на концентрацията на NOx в неразредените или разредените отработили газове при непрекъснато и при серийно вземане на проби трябва да се използва недисперсен анализатор с поглъщане в ултравиолетовия спектър (NDUV).
 9.4.8.2.2. Изисквания към компонентите
 Системата с недисперсен анализатор с поглъщане в ултравиолетовия спектър трябва да отговаря на условията на проверките, описани в точка 8.1.11.3.
 9.4.8.2.3. Преобразувател на NO2 в NO
 Ако недисперсният анализатор с поглъщане в ултравиолетовия спектър служи за измерване само на NO, преди него трябва да се постави вътрешен или външен преобразовател на NO2 в NO, който отговаря на условията на проверките, описани в точка 8.1.11.5. Преобразователят се конфигурира с обходен канал, за да се улесни тази проверка.
 9.4.8.2.4. Влияние на влагата
 Температурата на недисперсния анализатор с поглъщане в ултравиолетовия спектър се поддържа с цел предотвратяване на кондензация на водна пара, освен ако не се използва една от следните конфигурации:
 а)
 недисперсен анализатор с поглъщане в ултравиолетовия спектър, разположен след изсушител или охладител, поставен след преобразовател на NO2 в NO, който отговаря на условията на проверката, описана в точка 8.1.11.5;
 б)
 недисперсен анализатор с поглъщане в ултравиолетовия спектър, разположен след изсушител или топлинен охладител, който отговаря на условията на проверката, описана в точка 8.1.11.4.
 9.4.9. Измерване на O2
 За измерване на концентрацията на O2 в неразредените или разредените отработили газове при непрекъснато и при серийно вземане на проби трябва да се използва анализатор с парамагнитен (PMD) или магнитопневнатичен (MPD) детектор.
 9.4.10. Измервания на съотношението въздух—гориво
 За измерване на съотношението въздух-гориво в неразредените отработили газове при непрекъснато вземане на проби може да се използва анализатор с датчик от циркониев тип (ZrO2). Може да се използва измерването на O2 във всмуквания въздух за изчисляване на дебита на отработилите газове в съответствие с допълнения A.7 — A.8.
 9.4.11. Измерване на прахови частици с гравиметрични везни
 За


text:
определяне на нетната маса на праховите частици, събрани върху филтърните среди, трябва да се използват везни.
 Изисква се минимална разделителна способност на везните равна или по-ниска от тази на повтаряемостта от 0,5 микрограм, препоръчана в таблица 9.3. Ако везните използват вътрешни тежести за калибриране за рутинни проверки на калибрирането и линейността, тези тежести трябва да отговарят на спецификациите от точка 9.5.2.
 Везните трябва да бъдат конфигурирани за оптимално време за установяване и стабилност на местоположението си.
 9.5 Газове за анализ и стандарти за масата
 9.5.1. Газове за анализ
 Газовете за анализ трябва да отговарят на спецификациите за точност и чистота, посочени в настоящия раздел.
 9.5.1.1. Спецификации на газовете
 Трябва да се спазват следните изисквания по отношение на газовете:
 а)
 за нулирането на измервателните уреди и за смесване с газовете за калибриране трябва да се използват пречистени газове. Трябва да се използват газове със съдържание на онечиствания в газовата бутилка или на изхода на генератора на нулев газ, не по-високо от най-високата от следните стойности:
 i)
 2 % онечиствания, измерени спрямо средна концентрация, която се очаква в стандарта. Например, ако се очаква концентрация на СО от 100,0 μmol/mol, разрешено е да се използва нулев газ с онечиствания от CO, по-малки или равни на 2,000 μmol/mol;
 ii)
 онечиствания съгласно посочените в таблица 9.4 са приложими за измервания на неразредени или разредени отработили газове;
 iii)
 онечиствания съгласно посочените в таблица 9.5 са приложими за измервания на неразредени отработили газове;
 Таблица 9.4
 Прагове на замърсяване, приложими за измерване на неразредени или разредени отработили газове [μmol/mol = ppm (3.2)]
 Съставка
 Пречистен изкуствен въздух (11)
 Пречистен N2
 (11)
 Общи въглеводороди (еквивалент на C1)
 ≤ 0,05 μmol/mol
 ≤ 0,05 μmol/mol
 CO
 ≤ 1 μmol/mol
 ≤ 1 μmol/mol
 CO2
 ≤ 10 μmol/mol
 ≤ 10 μmol/mol
 O2
 0,205 до 0,215 mol/mol
 ≤ 2 μmol/mol
 NOx
 ≤ 0,02 μmol/mol
 ≤ 0,02 μmol/mol
 Таблица 9.5
 Прагове на замърсяване, приложими за измерване на неразредени отработили газове [μmol/mol = ppm (3.2)]
 Съставка
 Пречистен изкуствен въздух (12)
 Пречистен N2
 (12)
 Общи въглеводороди (еквивалент на C1)
 ≤ 1 μmol/mol
 ≤ 1 μmol/mol
 CO
 ≤ 1 μmol/mol
 ≤ 1 μmol/mol
 CO2
 ≤ 400 μmol/mol
 ≤ 400 μmol/mol
 O2
 0,18 до 0,21 mol/mol
 —
 NOx
 ≤ 0,1 μmol/mol
 ≤ 0,1 μmol/mol
 б)
 за анализатор с пламъчнойонизационен детектор се използват следните газове:
 i)
 горивото за анализатора с пламъчнойонизационен детектор трябва да бъде с концентрация на H2 от 0,39 до 0,41 mol/mol, допълнен с He. Сместа не трябва да съдържа повече от 0,05 μmol/mol THC;
 ii)
 въздухът, който се използва за горелката на пламъчнойонизационния детектор, трябва да отговаря на спецификациите за пречистен въздух от буква а) от настоящата точка;
 iii)
 нулев газ за пламъчнойонизационния детектор. Пламъчнойонизационните детектори се нулират с пречистен газ, който отговаря на спецификациите от буква а) от настоящия точка, с изключение на това, че концентрацията на пречистения O2 може да има всякаква стойност;
 iv)
 газ пропан за калибриране на обхвата на пламъчнойонизационния детектор. Обхватът на пламъчнойонизационния детектор се калибрира с пропан C3H8 в концентрации за калибриране на обхвата. Калибрирането на уреда се извършва на основата на


text:
въглеродно число единица (C1);
 v)
 газ метан за калибриране на обхвата на пламъчнойонизационния детектор. Ако обхватът на пламъчнойонизационния детектор за CH4 и самият уред се калибрират винаги с монтиран сепаратор за неметанови фракции, обхватът на уреда и самият уред трябва да се калибрират с метан CH4 в концентрация за калибриране. Калибрирането на уреда се извършва на основата на въглеродно число единица (C1);
 в)
 трябва да бъдат използвани следните смеси от газове, чиито съставки с точност до ±1,0% отговарят на утвърдени национални и/или международни стандарти или на други утвърдени стандарти за газове:
 i)
 CH4, допълнен с пречистен синтетичен въздух и/или N2 (когато е приложимо);
 ii)
 C2H6, допълнен с пречистен синтетичен въздух и/или N2 (когато е приложимо);
 iii)
 C3H8, допълнен с пречистен синтетичен въздух и/или N2 (когато е приложимо);
 iv)
 CO, допълнен с пречистен N2;
 v)
 CO2, допълнен с пречистен N2;
 vi)
 NO, допълнен с пречистен N2;
 vii)
 NO2, допълнен с пречистен синтетичен въздух;
 viii)
 O2, допълнен с пречистен N2;
 ix)
 C3H8, CO, CO2, NO, допълнен с пречистен N2;
 x)
 C3H8, CH4, CO, CO2, NO, допълнен с пречистен N2;
 г)
 могат да бъдат използвани газове, различни от видовете, посочени в буква в) от настоящата точка (като метанол във въздуха, който могат да се използва за определяне на коефициентите на реакция), стига те да съответстват с точност до ± 3.0 % на международно и/или национално признати стандарти, и отговарят на изискванията за стабилност, посочени в точка 9.5.1.2.;
 д)
 за разреждане на газовете с пречистен N2 или пречистен въздух може да се генерират собствени газове за калибриране с помощта на прецизни смесващи устройства, напр. газов сепаратор. Ако газовите сепаратори отговаря на спецификациите в точка 9.4.5.6., и газовете които се смесват, отговарят на изискванията на букви а) и в) от настоящата точка, смята се, че получените смеси отговарят на изискванията на точка 9.5.1.1.
 9.5.1.2. Концентрация и дата на изтичане на срока за употреба
 Трябва да се записват концентрацията на всеки стандартен газ за калибриране и датата на изтичане на срока му за употреба, посочени от доставчика.
 а)
 никой стандартен газ за калибриран не трябва да се използва след изтичане на срока му на годност, освен при условията, предвидени в буква б) от настоящата точка;
 б)
 газовете за калибриране може да бъдат преетикетирани и използвани след дата на изтичане на срока им за употреба, ако това е одобрено предварително от органа, издаващ одобрение на типа.
 9.5.1.3. Пренос на газовете
 Газовете трябва да се прехвърлят от източниците си до анализаторите с компоненти, които са предназначени за контрол и прехвърляне само на тези газове.
 Необходимо е да се спазва срокът на употреба на всички газове за калибриране. Записва се датата на изтичане на срока за употреба на газовете за калибриране, посочена от производителя.
 9.5.2. Стандарти за маса
 За претеглянето на праховите частици трябва да се използват тежести за калибриране, които са сертифицирани спрямо международно и/или национално признати стандарти с грешка в рамките на 0,1 %. Тежестите за калибриране може да се сертифицират от всяка лаборатория, която прилага международно и/или национално признати стандарти. Трябва да е сигурно, че най-малката


text:
тежест за калибриране е не повече от десет пъти масата на един неизползван филтър за проби от прахови частици. В доклада за калибрирането се посочва и плътността на тежестите.
 (1) Специалните означения могат да бъдат намерени в приложенията.
 (2) 2 Номерацията на настоящото приложение следва номерацията на ГТР No 11 за ИППТ. Някои раздели на ГТР за ИППТ обаче не са необходими за настоящото приложение.
 (3) За по-задълбочено разбиране на определението за мощност при базова експлоатация, вж. фиг. 2 от ISO 8528 1:2005.
 (4) точността и повтаряемостта се определят с едни и същи събрани данни, както е описано в точка 9.4.3, и се основават на абсолютни стойности. „pt.“ означава общата средна стойност, очаквана при пределните стойности на емисиите; „max“ означава максималната стойност, очаквана при пределните стойности на емисиите по време на работния цикъл, а не максималната стойност на обхвата на уреда; „средно“ означава действителната измерена средна стойност за целия работен цикъл.
 (5) Не се изисква проверка на пробовземането при постоянен обем за системи, които съответстват на изискването за ±2% изчислени въз основа на химическия баланс на въглерода или кислорода във всмуквания въздух, горивото и разредените отработили газове.
 (6) При условие, че се предотврати образуването на воден кондензат в съда за съхранение.
 (7) до 40 °C.
 (8) до 202 °C.
 (9) до 191 ± 11 °C.
 (10) точността и повтаряемостта се определят с едни и същи събрани данни, както е описано в точка 9.4.3, и се основават на абсолютни стойности. „pt.“ означава общата средна стойност, очаквана при пределните стойности на емисиите; „max“ означава максималната стойност, очаквана при пределните стойности на емисиите по време на работния цикъл, а не максималната стойност на обхвата на уреда; „средно“ означава действителната измерена средна стойност за целия работен цикъл.
 (11) Не се изисква тези нива на чистота да бъдат да международно и/или национално признати.
 (12) Не се изисква тези нива на чистота да бъдат да международно и/или национално признати.
 Допълнение A.1
 (Запазено)
 Допълнение A.2
 Статистика
 A.2.1 Средноаритметично
 Средноаритметично се изчислява, както следва:
 (A.2-1)
 A.2.2 Стандартно отклонение
 Стандартното отклонение за непараметрирана проба (напр., N–1) σ се изчислява, както следва:
 (A.2-2)
 A.2.3. Средноквадратично
 Средноквадратичното rms
 y се изчислява, както следва:
 (A.2-3)
 A.2.4. t-критерий
 Трябва да се определи дали данните удовлетворяват t-критерия, като се използват следните формули и таблици:
 а)
 при нечетен t-критерий, статистическите стойности t и броят на степените ѝ на свобода v, се изчисляват както следва:
 (A.2-4)
 (A.2-5)
 б)
 за четен t-критерий, статистическите стойности на t и броят на степените ѝ на свобода v, се изчисляват както следва, като се има предвид, че εi
 са грешки (напр., разлики) между всяка двойка y
 refi
 и yi
 :
 (A.2-6)
 в)
 трябва да се използва таблица A.2.1 от настоящата точка за сравняване на стойностите на t и t
 crit, посочени в таблицата, по отношение на броя на степените на свобода. Ако t е по-малко от t
 crit, тогава t отговаря на t-критерия.
 Таблица А.2.1
 Критични стойности на t спрямо броя на степените на свобода n
 n
 Доверителен интервал
 90 %
 95 %
 1
 6,314
 12,706
 2
 2,920
 4,303
 3
 2,353


text:
3,182
 4
 2,132
 2,776
 5
 2,015
 2,571
 6
 1,943
 2,447
 7
 1,895
 2,365
 8
 1,860
 2,306
 9
 1,833
 2,262
 10
 1,812
 2,228
 11
 1,796
 2,201
 12
 1,782
 2,179
 13
 1,771
 2,160
 14
 1,761
 2,145
 15
 1,753
 2,131
 16
 1,746
 2,120
 18
 1,734
 2,101
 20
 1,725
 2,086
 22
 1,717
 2,074
 24
 1,711
 2,064
 26
 1,706
 2,056
 28
 1,701
 2,048
 30
 1,697
 2,042
 35
 1,690
 2,030
 40
 1,684
 2,021
 50
 1,676
 2,009
 70
 1,667
 1,994
 100
 1,660
 1,984
 1000+
 1,645
 1,960
 Трябва да се използва линейна интерполация, за да установят стойностите, които се са показани тук.
 A.2.5. Изпитване F
 Статистичерските стойности за F се изчисляват по следния начин:
 (A.2-7)
 а)
 при доверителен интервал от 90 % по отношение на изпитването F, трябва да се използва таблица 2 от настоящата точка, за да се сравнят стойностите на F с тези на F
 crit90 от таблицата, посочени, като се отчитат параметрите (N-1) и (N
 ref-1). Ако F е по-малко от F
 crit90, тогава F преминава изпитването F при доверителен интервал от 90 %;
 б)
 при доверителен интервал от 95 % по отношение на изпитването F, трябва да се използва таблица 3 от настоящата точка, за да се сравнят стойностите на F с тези на F
 crit95 от таблицата, посочени, като се отчитат параметрите (N-1) и (N
 ref-1). Ако F е по-малко от F
 crit95, тогава F преминава изпитването F при доверителен интервал от 95 %;
 Таблица А.2.2
 Критични стойности на F, F
 crit90, спрямо N-1 и N
 ref -1 при доверителен интервал от 90 %
 N-1
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 12
 15
 20
 24
 30
 40
 60
 120
 1 000+
 N
 ref-1
 1
 39,86
 49,50
 53,59
 55,83
 57,24
 58,20
 58,90
 59,43
 59,85
 60,19
 60,70
 61,22
 61,74
 62,00
 62,26
 62,52
 62,79
 63,06
 63,32
 2
 8,526
 9,000
 9,162
 9,243
 9,293
 9,326
 9,349
 9,367
 9,381
 9,392
 9,408
 9,425
 9,441
 9,450
 9,458
 9,466
 9,475
 9,483
 9,491
 3
 5,538
 5,462
 5,391
 5,343
 5,309
 5,285
 5,266
 5,252
 5,240
 5,230
 5,216
 5,200
 5,184
 5,176
 5,168
 5,160
 5,151
 5,143
 5,134
 4
 4,545
 4,325
 4,191
 4,107
 4,051
 4,010
 3,979
 3,955
 3,936
 3,920
 3,896
 3,870
 3,844
 3,831
 3,817
 3,804
 3,790
 3,775
 3,761
 5
 4,060
 3,780
 3,619
 3,520
 3,453
 3,405
 3,368
 3,339
 3,316
 3,297
 3,268
 3,238
 3,207
 3,191
 3,174
 3,157
 3,140
 3,123
 3,105
 6
 3,776
 3,463
 3,289
 3,181
 3,108
 3,055
 3,014
 2,983
 2,958
 2,937
 2,905
 2,871
 2,836
 2,818
 2,800
 2,781
 2,762
 2,742
 2,722
 7
 3,589
 3,257
 3,074
 2,961
 2,883
 2,827
 2,785
 2,752
 2,725
 2,703
 2,668
 2,632
 2,595
 2,575
 2,555
 2,535
 2,514
 2,493
 2,471
 8
 3,458
 3,113
 2,924
 2,806
 2,726
 2,668
 2,624
 2,589
 2,561
 2,538
 2,502
 2,464
 2,425
 2,404
 2,383
 2,361
 2,339
 2,316
 2,293
 9
 3,360
 3,006
 2,813
 2,693
 2,611
 2,551
 2,505
 2,469
 2,440
 2,416
 2,379
 2,340
 2,298
 2,277
 2,255
 2,232
 2,208
 2,184
 2,159
 10
 3,285
 2,924
 2,728
 2,605
 2,522
 2,461
 2,414
 2,377
 2,347
 2,323
 2,284
 2,244
 2,201
 2,178
 2,155
 2,132
 2,107
 2,082
 2,055
 11
 3,225
 2,860
 2,660
 2,536
 2,451
 2,389
 2,342
 2,304
 2,274
 2,248
 2,209
 2,167
 2,123
 2,100
 2,076
 2,052
 2,026
 2,000
 1,972
 12
 3,177
 2,807
 2,606
 2,480
 2,394


text:
2,331
 2,283
 2,245
 2,214
 2,188
 2,147
 2,105
 2,060
 2,036
 2,011
 1,986
 1,960
 1,932
 1,904
 13
 3,136
 2,763
 2,560
 2,434
 2,347
 2,283
 2,234
 2,195
 2,164
 2,138
 2,097
 2,053
 2,007
 1,983
 1,958
 1,931
 1,904
 1,876
 1,846
 14
 3,102
 2,726
 2,522
 2,395
 2,307
 2,243
 2,193
 2,154
 2,122
 2,095
 2,054
 2,010
 1,962
 1,938
 1,912
 1,885
 1,857
 1,828
 1,797
 15
 3,073
 2,695
 2,490
 2,361
 2,273
 2,208
 2,158
 2,119
 2,086
 2,059
 2,017
 1,972
 1,924
 1,899
 1,873
 1,845
 1,817
 1,787
 1,755
 16
 3,048
 2,668
 2,462
 2,333
 2,244
 2,178
 2,128
 2,088
 2,055
 2,028
 1,985
 1,940
 1,891
 1,866
 1,839
 1,811
 1,782
 1,751
 1,718
 17
 3,026
 2,645
 2,437
 2,308
 2,218
 2,152
 2,102
 2,061
 2,028
 2,001
 1,958
 1,912
 1,862
 1,836
 1,809
 1,781
 1,751
 1,719
 1,686
 18
 3,007
 2,624
 2,416
 2,286
 2,196
 2,130
 2,079
 2,038
 2,005
 1,977
 1,933
 1,887
 1,837
 1,810
 1,783
 1,754
 1,723
 1,691
 1,657
 19
 2,990
 2,606
 2,397
 2,266
 2,176
 2,109
 2,058
 2,017
 1,984
 1,956
 1,912
 1,865
 1,814
 1,787
 1,759
 1,730
 1,699
 1,666
 1,631
 20
 2,975
 2,589
 2,380
 2,249
 2,158
 2,091
 2,040
 1,999
 1,965
 1,937
 1,892
 1,845
 1,794
 1,767
 1,738
 1,708
 1,677
 1,643
 1,607
 21
 2,961
 2,575
 2,365
 2,233
 2,142
 2,075
 2,023
 1,982
 1,948
 1,920
 1,875
 1,827
 1,776
 1,748
 1,719
 1,689
 1,657
 1,623
 1,586
 20
 2,949
 2,561
 2,351
 2,219
 2,128
 2,061
 2,008
 1,967
 1,933
 1,904
 1,859
 1,811
 1,759
 1,731
 1,702
 1,671
 1,639
 1,604
 1,567
 23
 2,937
 2,549
 2,339
 2,207
 2,115
 2,047
 1,995
 1,953
 1,919
 1,890
 1,845
 1,796
 1,744
 1,716
 1,686
 1,655
 1,622
 1,587
 1,549
 24
 2,927
 2,538
 2,327
 2,195
 2,103
 2,035
 1,983
 1,941
 1,906
 1,877
 1,832
 1,783
 1,730
 1,702
 1,672
 1,641
 1,607
 1,571
 1,533
 25
 2,918
 2,528
 2,317
 2,184
 2,092
 2,024
 1,971
 1,929
 1,895
 1,866
 1,820
 1,771
 1,718
 1,689
 1,659
 1,627
 1,593
 1,557
 1,518
 26
 2,909
 2,519
 2,307
 2,174
 2,082
 2,014
 1,961
 1,919
 1,884
 1,855
 1,809
 1,760
 1,706
 1,677
 1,647
 1,615
 1,581
 1,544
 1,504
 27
 2,901
 2,511
 2,299
 2,165
 2,073
 2,005
 1,952
 1,909
 1,874
 1,845
 1,799
 1,749
 1,695
 1,666
 1,636
 1,603
 1,569
 1,531
 1,491
 28
 2,894
 2,503
 2,291
 2,157
 2,064
 1,996
 1,943
 1,900
 1,865
 1,836
 1,790
 1,740
 1,685
 1,656
 1,625
 1,593
 1,558
 1,520
 1,478
 29
 2,887
 2,495
 2,283
 2,149
 2,057
 1,988
 1,935
 1,892
 1,857
 1,827
 1,781
 1,731
 1,676
 1,647
 1,616
 1,583
 1,547
 1,509
 1,467
 30
 2,881
 2,489
 2,276
 2,142
 2,049
 1,980
 1,927
 1,884
 1,849
 1,819
 1,773
 1,722
 1,667
 1,638
 1,606
 1,573
 1,538
 1,499
 1,456
 40
 2,835
 2,440
 2,226
 2,091
 1,997
 1,927
 1,873
 1,829
 1,793
 1,763
 1,715
 1,662
 1,605
 1,574
 1,541
 1,506
 1,467
 1,425
 1,377
 60
 2,791
 2,393
 2,177
 2,041
 1,946
 1,875
 1,819
 1,775
 1,738
 1,707
 1,657
 1,603
 1,543
 1,511
 1,476
 1,437
 1,395
 1,348
 1,291
 120
 2,748
 2,347
 2,130
 1,992
 1,896
 1,824
 1,767
 1,722
 1,684
 1,652
 1,601
 1,545
 1,482
 1,447
 1,409
 1,368
 1,320
 1,265
 1,193
 1 000+
 2,706
 2,303
 2,084
 1,945
 1,847
 1,774
 1,717
 1,670
 1,632
 1,599
 1,546
 1,487
 1,421
 1,383
 1,342
 1,295
 1,240
 1,169
 1,000
 Таблица А.2.3
 Критични стойности на F, F
 crit95, спрямо N-1 и N
 ref -1 при доверителен интервал от 95 %
 N-1
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 12
 15
 20
 24
 30
 40
 60
 120
 1 000+
 N
 ref-1
 1
 161,4


text:
199,5
 215,7
 224,5
 230,1
 233,9
 236,7
 238,8
 240,5
 241,8
 243,9
 245,9
 248,0
 249,0
 250,1
 251,1
 252,2
 253,2
 254,3
 2
 18,51
 19,00
 19,16
 19,24
 19,29
 19,33
 19,35
 19,37
 19,38
 19,39
 19,41
 19,42
 19,44
 19,45
 19,46
 19,47
 19,47
 19,48
 19,49
 3
 10,12
 9,552
 9,277
 9,117
 9,014
 8,941
 8,887
 8,845
 8,812
 8,786
 8,745
 8,703
 8,660
 8,639
 8,617
 8,594
 8,572
 8,549
 8,526
 4
 7,709
 6,944
 6,591
 6,388
 6,256
 6,163
 6,094
 6,041
 5,999
 5,964
 5,912
 5,858
 5,803
 5,774
 5,746
 5,717
 5,688
 5,658
 5,628
 5
 6,608
 5,786
 5,410
 5,192
 5,050
 4,950
 4,876
 4,818
 4,773
 4,735
 4,678
 4,619
 4,558
 4,527
 4,496
 4,464
 4,431
 4,399
 4,365
 6
 5,987
 5,143
 4,757
 4,534
 4,387
 4,284
 4,207
 4,147
 4,099
 4,060
 4,000
 3,938
 3,874
 3,842
 3,808
 3,774
 3,740
 3,705
 3,669
 7
 5,591
 4,737
 4,347
 4,120
 3,972
 3,866
 3,787
 3,726
 3,677
 3,637
 3,575
 3,511
 3,445
 3,411
 3,376
 3,340
 3,304
 3,267
 3,230
 8
 5,318
 4,459
 4,066
 3,838
 3,688
 3,581
 3,501
 3,438
 3,388
 3,347
 3,284
 3,218
 3,150
 3,115
 3,079
 3,043
 3,005
 2,967
 2,928
 9
 5,117
 4,257
 3,863
 3,633
 3,482
 3,374
 3,293
 3,230
 3,179
 3,137
 3,073
 3,006
 2,937
 2,901
 2,864
 2,826
 2,787
 2,748
 2,707
 10
 4,965
 4,103
 3,708
 3,478
 3,326
 3,217
 3,136
 3,072
 3,020
 2,978
 2,913
 2,845
 2,774
 2,737
 2,700
 2,661
 2,621
 2,580
 2,538
 11
 4,844
 3,982
 3,587
 3,357
 3,204
 3,095
 3,012
 2,948
 2,896
 2,854
 2,788
 2,719
 2,646
 2,609
 2,571
 2,531
 2,490
 2,448
 2,405
 12
 4,747
 3,885
 3,490
 3,259
 3,106
 2,996
 2,913
 2,849
 2,796
 2,753
 2,687
 2,617
 2,544
 2,506
 2,466
 2,426
 2,384
 2,341
 2,296
 13
 4,667
 3,806
 3,411
 3,179
 3,025
 2,915
 2,832
 2,767
 2,714
 2,671
 2,604
 2,533
 2,459
 2,420
 2,380
 2,339
 2,297
 2,252
 2,206
 14
 4,600
 3,739
 3,344
 3,112
 2,958
 2,848
 2,764
 2,699
 2,646
 2,602
 2,534
 2,463
 2,388
 2,349
 2,308
 2,266
 2,223
 2,178
 2,131
 15
 4,543
 3,682
 3,287
 3,056
 2,901
 2,791
 2,707
 2,641
 2,588
 2,544
 2,475
 2,403
 2,328
 2,288
 2,247
 2,204
 2,160
 2,114
 2,066
 16
 4,494
 3,634
 3,239
 3,007
 2,852
 2,741
 2,657
 2,591
 2,538
 2,494
 2,425
 2,352
 2,276
 2,235
 2,194
 2,151
 2,106
 2,059
 2,010
 17
 4,451
 3,592
 3,197
 2,965
 2,810
 2,699
 2,614
 2,548
 2,494
 2,450
 2,381
 2,308
 2,230
 2,190
 2,148
 2,104
 2,058
 2,011
 1,960
 18
 4,414
 3,555
 3,160
 2,928
 2,773
 2,661
 2,577
 2,510
 2,456
 2,412
 2,342
 2,269
 2,191
 2,150
 2,107
 2,063
 2,017
 1,968
 1,917
 19
 4,381
 3,522
 3,127
 2,895
 2,740
 2,628
 2,544
 2,477
 2,423
 2,378
 2,308
 2,234
 2,156
 2,114
 2,071
 2,026
 1,980
 1,930
 1,878
 20
 4,351
 3,493
 3,098
 2,866
 2,711
 2,599
 2,514
 2,447
 2,393
 2,348
 2,278
 2,203
 2,124
 2,083
 2,039
 1,994
 1,946
 1,896
 1,843
 21
 4,325
 3,467
 3,073
 2,840
 2,685
 2,573
 2,488
 2,421
 2,366
 2,321
 2,250
 2,176
 2,096
 2,054
 2,010
 1,965
 1,917
 1,866
 1,812
 22
 4,301
 3,443
 3,049
 2,817
 2,661
 2,549
 2,464
 2,397
 2,342
 2,297
 2,226
 2,151
 2,071
 2,028
 1,984
 1,938
 1,889
 1,838
 1,783
 23
 4,279
 3,422
 3,028
 2,796
 2,640
 2,528
 2,442
 2,375
 2,320
 2,275
 2,204
 2,128
 2,048
 2,005
 1,961
 1,914
 1,865
 1,813
 1,757
 24
 4,260
 3,403
 3,009
 2,776
 2,621
 2,508
 2,423
 2,355
 2,300
 2,255
 2,183
 2,108
 2,027
 1,984
 1,939
 1,892
 1,842
 1,790
 1,733
 25
 4,242
 3,385
 2,991
 2,759
 2,603
 2,490
 2,405
 2,337
 2,282
 2,237
 2,165
 2,089
 2,008
 1,964
 1,919
 1,872
 1,822
 1,768
 1,711
 26
 4,225


text:
3,369
 2,975
 2,743
 2,587
 2,474
 2,388
 2,321
 2,266
 2,220
 2,148
 2,072
 1,990
 1,946
 1,901
 1,853
 1,803
 1,749
 1,691
 27
 4,210
 3,354
 2,960
 2,728
 2,572
 2,459
 2,373
 2,305
 2,250
 2,204
 2,132
 2,056
 1,974
 1,930
 1,884
 1,836
 1,785
 1,731
 1,672
 28
 4,196
 3,340
 2,947
 2,714
 2,558
 2,445
 2,359
 2,291
 2,236
 2,190
 2,118
 2,041
 1,959
 1,915
 1,869
 1,820
 1,769
 1,714
 1,654
 29
 4,183
 3,328
 2,934
 2,701
 2,545
 2,432
 2,346
 2,278
 2,223
 2,177
 2,105
 2,028
 1,945
 1,901
 1,854
 1,806
 1,754
 1,698
 1,638
 30
 4,171
 3,316
 2,922
 2,690
 2,534
 2,421
 2,334
 2,266
 2,211
 2,165
 2,092
 2,015
 1,932
 1,887
 1,841
 1,792
 1,740
 1,684
 1,622
 40
 4,085
 3,232
 2,839
 2,606
 2,450
 2,336
 2,249
 2,180
 2,124
 2,077
 2,004
 1,925
 1,839
 1,793
 1,744
 1,693
 1,637
 1,577
 1,509
 60
 4,001
 3,150
 2,758
 2,525
 2,368
 2,254
 2,167
 2,097
 2,040
 1,993
 1,917
 1,836
 1,748
 1,700
 1,649
 1,594
 1,534
 1,467
 1,389
 120
 3,920
 3,072
 2,680
 2,447
 2,290
 2,175
 2,087
 2,016
 1,959
 1,911
 1,834
 1,751
 1,659
 1,608
 1,554
 1,495
 1,429
 1,352
 1,254
 1 000+
 3,842
 2,996
 2,605
 2,372
 2,214
 2,099
 2,010
 1,938
 1,880
 1,831
 1,752
 1,666
 1,571
 1,517
 1,459
 1,394
 1,318
 1,221
 1,000
 A.2.6. Наклон
 Наклонът на кривата на регресията, изчислена по метода на най-малките квадрати a
 1y, се изчислява, както следва:
 (A.2-8)
 A.2.7. Отсечка
 Отсечката на кривата на регресията, изчислена по метода на най-малките квадрати a
 0y се изчислява, както следва:
 (A.2-9)
 A.2.8. Стандартната грешка на оценяването
 Стандартната грешка на оценяването SEE се изчислява, както следва:
 (A.2-10)
 A.2.9. Коефициент на смесена корелация
 Коефициентът на смесена корелация r
 2 се изчислява, както следва:
 (A.2-11)
 Допълнение А.3
 Международна формула за силата на тежестта от 1980 г.
 Замното ускорение a
 g се променя в зависимост от местоположението и a
 g се изчислява за съответната географска ширина по следния начин:
 (A.3-1)
 където:
 θ= градуси северна или южна ширина
 Допълнение А.4
 Проверка на въглеродния поток
 A.4.1. Въведение
 С изключение на незначителна част, целият въглерод в отработилите газове произхожда от горивото, а в отработилите газове целият въглерод, с изключение на минимална част, се проявява като CO2. Това е базата за проверка на системата, основаваща се на измервания на CO2.
 Въглеродният поток в системите за измерване на отработилите газове се определя от дебита на горивото. Въглеродния поток в различни точки на вземане на проби в системите за вземане на проби от емисиите и праховите частици се определя от концентрациите на CO2 и дебита на газовете в тези точки.
 В този смисъл двигателят предоставя известен източник на въглероден поток и наблюдението на същия въглероден поток в изпускателната тръба и на изхода на системата с разреждане на част от потока за вземане на проби от прахови частици установява липсата на пропуски и точността на измерването на потока. Тази проверка има предимството да поставя компонентите при действителните условия на изпитването на двигателя по отношение на температурата и потока.
 Фиг. А.4.1 показва изпитвателните точки, в които се проверяват въглеродните потоци. Специфичните формули за въглеродните потоци при всяка от точките за вземане на проба са дадени в следващите точки.
 Фигура A.4.1
 Измервателни точки за проверка на въглеродния поток
 A.4.2. Въглероден дебит към двигателя (място 1)


text:
Въглеродният масов дебит към двигателя q
 mCf [kg/s] гориво CH
 a
 O
 e
 се дава с:
 (A.4-1)
 където:
 qmf
 = масов поток на горивото, [kg/s]
 A.4.3. Въглероден дебит в неразредените отработили газове (място 2)
 Масовият дебит на въглерода q
 mCe [kg/s] в изпускателна тръба на двигателя се определя от концентрацията на неразредения CO2 и масовия дебит на отработилите газове:
 (A.4-2)
 където:
 c
 CO2,r
 =
 концентрация на влажен CO2 в неразредените отработили газове [%]
 c
 CO2,r
 =
 концентрация на влажен CO2 в околния въздух [%]
 qmew
 =
 масов дебит на влажните разредени отработили газове [kg/s]
 M
 e
 =
 моларна маса на отработилите газове [g/mol]
 Ако се измерва сух CO2, измерената стойност трябва да се преобразува в стойност за влажен въглероден диоксид в съответствие с точки A.7.3.2 или A.8.2.2.
 A.4.4. Въглероден дебит в системата за разреждане (място 3)
 За системата с разреждане на част от потока е необходимо да се вземе предвид и коефициентът на разделяне. Дебитът на потока на въглерода в еквивалентна система на разреждане q
 mCp [kg/s] („еквивалентна“ означава еквивалентна на система с разреждане на целия поток) трябва да се определи въз основа на концентрацията на разредения CO2, масовия дебит на отработилите газове и на дебита на пробата; новата формула е еквивалентна на формула A.4-2, като единственото допълнение е коефициентът на разреждане .
 (A.4-3)
 където:
 c
 CO2,d
 =
 концентрация на сухия CO2 в разредените отработили газове на изхода на тръбата за разреждане [%]
 c
 CO2,a
 =
 концентрация на сухия CO2 в околния въздух [%]
 qmdew
 =
 дебит на разредената проба в системата с разреждане на част от потока [kg/s]
 qmew
 =
 масов дебит на влажните разредени отработили газове [kg/s]
 qmp
 =
 дебит на пробата от отработили газове в системата с разреждане на част от потока [kg/s]
 M
 e
 =
 моларна маса на отработилите газове [g/mol]
 Ако се измерва сух CO2, измерената стойност трябва да се преобразува в стойност за влажен въглероден диоксид в съответствие с точки A.7.3.2 или A.8.2.2.
 A.4.5. Изчисляване на моларната маса на отработилите газове
 Моларната маса на отработилите газове се изчислява съгласно формула (A.8-15) (вж. точка А.8.2.4.2)
 Вместо това могат да се използват следните моларни маси на отработилите газове:
 M
 e (дизелово гориво)= 28,9 g/mol
 Допълнение A.5
 (Запазено)
 Допълнение A.6
 (Запазено)
 Допълнение A.7
 Изчисляване на емисиите на моларен принцип
 A.7.0. Преобразуване на означенията
 A.7.0.1. Общи означения
 Допълнеие A.7 (1)
 Допълнение А.8.
 Единица
 Количество
 A
 m2
 Площ
 A
 t
 m2
 Напречно сечение на стеснението на тръба на Вентури
 a
 0
 b, D
 0
 п.н.у. (7)
 Пресечна точка на у с регресионната права, пресечна точка на кривата на калибриране на обемната помпа
 a
 1
 m
 подлежи на уточняване (7)
 Наклон на регресионната права
 β
 r
 D
 m/m
 Съотношение между диаметри
 C
 —
 Коефициент
 C
 d
 C
 d
 —
 Коефициент на изтичане
 C
 f
 —
 коефициент на потока
 d
 d
 m
 Диаметър
 DR
 r
 d
 —
 Коефициент на разреждане (2)
 e
 e
 g/kWh
 База на специфичните емисии при изпитване на стенд
 e
 gas
 e
 gas
 g/kWh
 Специфични емисии на газообразни компоненти
 e
 PM
 e
 PM
 g/kWh
 Специфични емисии на прахови


text:
частици
 f
 Hz
 Честота
 f
 n
 n
 min--1, s-1
 Честота на въртене, (вал)
 γ
 —
 Съотношение на специфичните топлини на изгаряне
 K
 Корекционен коефициент
 K
 s
 X
 0
 s/об.
 Корекционен коефициент за приплъзване на PDP
 k
 Dr
 k
 Dr
 —
 Коефициент за корекция към по-ниска стойност
 k
 h
 Корекционен коефициент за влажност на NOx
 k
 r
 k
 r
 —
 Корекционен множител за регенерирането
 k
 Ur
 k
 Ur
 —
 Коефициент за коригиране към по-висока стойност
 μ
 μ
 kg/(m·ѕ)
 Динамичен вискозитет
 M
 M
 g/mol
 Моларна маса (3)
 M
 gas
 (4)
 M
 gas
 g/mol
 Моларна маса на газообразни компоненти
 m
 m
 kg
 Маса
 q
 m
 kg/s
 Масов дебит
 ν
 m2/s
 Кинематичен вискозитет
 N
 Общ брой в серията
 n
 mol
 Количество вещество
 mol/s
 Разход на вещество
 P
 P
 kW
 Мощност
 p
 p
 kРа
 Налягане
 p
 abs
 p
 p
 kРа
 Абсолютно налягане
 p
 H2O
 p
 r
 kРа
 Налягане на водните пари
 PF
 1 – E
 %
 Коефициент на преминаване (Е = ефективност на преобразуването)
 qV
 m3/s
 Обемен дебит
 ρ
 ρ
 kg/m3
 Плътност
 r
 —
 Съотношение между наляганията
 Ra
 μm
 Средна грапавост на повърхността на изпитване
 Re
 #
 РО
 —
 Число на Рейнолдс
 RH%
 RH
 %
 Относителна влажност
 σ
 σ
 —
 Средноквадратично отклонение
 S
 K
 Константа на Съдърланд
 T
 T
 a
 K
 Абсолютна температура
 T
 T
 °C
 Температура
 T
 N·m
 Въртящ момент на двигателя
 t
 t
 s
 Време
 Δt
 Δt
 s
 Времеви интервал
 V
 V
 m3
 Обем
 qV
 m3/s
 Обемен дебит
 W
 W
 kWh
 Работа
 W
 act
 W
 act
 kWh
 Действителна работа на цикъла за цикъла на изпитване
 WF
 WF
 —
 Тегловен коефициент
 w
 w
 g/g
 Съотношение на маси
 X
 (5)
 c
 mol/mol, обемен %
 Моларна част (6) на количеството вещество/концентрация (също в μmol/mol = ppm)
 mol/mol
 Усреднена с оглед на потока средна концентрация
 y
 —
 Обща променлива
 —
 Средноаритметична стойност
 Z
 —
 Коефициент на свиваемост
 A.7.0.2. Долни индекси
 Допълнение А.7
 Допълнение А.8 (8)
 Количество
 abs
 Абсолютно количество
 act
 act
 Действително количество
 air
 Сух въздух
 atmos
 Атмосферен
 bkgnd
 Фон, фонов
 C
 Въглерод
 cal
 Количество за калибриране
 CFV
 Тръба нa Вентури с критична скорост на флуида
 cor
 Коригирано количество
 dil
 Въздух за разреждане
 dexh
 Разредени отработили газове
 dry
 Сухо количество
 exh
 Неразредени отработили газове
 exp
 Очаквано количество
 eq
 Еквивалентно количество
 fuel
 Гориво
 i
 Моментно измерване (напр., 1 Hz)
 i
 Член от последователност
 idle
 Състояние при условията на празен ход
 in
 Количество на входа
 init
 Първоначалното количество, обикновено преди изпитване за емисии
 max
 Максимална (т.е., пикова) стойност
 meas
 Измерено количество
 min
 Минимална стойност
 mix
 Моларна маса на въздух
 out
 Количество на изхода
 part
 Част от количество
 PDP
 Обемна помпа
 raw
 Неразредени отработили газове
 ref
 Еталонно количество
 об.
 Завъртане, оборот
 sat
 Условия на насищане
 slip
 Приплъзване на обемната помпа
 smpl
 Вземане на проби
 span
 Количество за еталониране
 SSV
 Тръба на Вентури с дозвукова скорост на флуида
 std
 Стандартно количество
 test
 Количество, използвано при изпитване
 total
 Общо количество
 uncor
 Некоригирано количество
 vac
 Количество във вакуум
 weight
 Тежест за калибриране
 wet
 Мокро количество
 zero
 Нулево количество
 A.7.0.3. Означения и съкращения за химичните компоненти (използвани също и като индекси)
 Допълнение А.7
 Допълнение


text:
А.8.
 Количество
 Ar
 Ar
 Аргон
 C1
 C1
 Въглеводород, еквивалентен на един атом въглерод
 CH4
 CH4
 Метан
 C2H6
 C2H6
 Етан
 C3H8
 C3H8
 Пропан
 CO
 CO
 Въглероден моноксид
 CO2
 CO2
 Въглероден диоксид
 DOP
 DOP
 Диоктилфталат
 H
 Атомарен водород
 H2
 Молекулен водород
 HC
 HC
 Въглеводород
 H2O
 H2O
 Вода
 He
 Хелий
 N
 Атомарен азот
 N2
 Молекулен азот
 NMHC
 NMHC
 Неметанов въглеводород
 NOx
 NOx
 Азотни оксиди
 NO
 NO
 Азотен оксид
 NO2
 NO2
 Азотен диоксид
 O
 Атомарен кислород
 PM
 PM
 Прахови частици
 S
 Сяра
 A.7.0.4. Означения и съкращения за състава на горивото
 Допълнеие A.7 (9)
 Допълнение А.8 (10)
 Количество
 wC
 (12)
 w
 C
 (12)
 Въглеродно съдържание на горивото, масова част[g/g] или [масови %]
 wH
 wH
 Въглеродно съдържание на горивото, масова част [g/g] или [масови %]
 wN
 wN
 Азотно съдържание на гориво, масова част [g/g] или [масови %]
 wO
 wO
 Кислородно съдържание на горивото, масова част [g/g] или [масови %]
 wS
 wS
 Сярно съдържание на горивото, масова част [g/g] или [масови %]
 α
 α
 Атомно съотношение между водород и въглерод (H/C)
 β
 ε
 Атомно съотношение между кислород и въглерод (O/C) (11)
 γ
 γ
 Атомно съотношение между сяра и въглерод (H/C)
 δ
 δ
 Атомно съотношение между азот и въглерод (H/C)
 A.7.0.5. Означения за химичния баланс, използвани в приложение А.7.
 x
 dil/exh
 =
 количество на газа за разреждане или излишния въздух на мол отработили газове
 x
 H2Oexh
 =
 Количество вода в отработилите газове на мол отработили газове
 x
 Ccombdry
 =
 Количество въглерод от горивото в отработилите газове на мол сухи отработили газове
 x
 H2Oexhdry
 =
 Количество вода в отработилите газове на сух мол сухи отработили газове
 x
 prod/intdry
 =
 Количество сухи стехиометрични продукти на сух мол входящ въздух
 x
 dil/exhdry
 =
 Количество газ за разреждане и/или излишен въздух на мол сухи отработили газове
 x
 int/exhdry
 =
 Количество всмукван въздух, необходим, за да се получат действителните продукти на горенето на мол сухи (неразредени или разредени) отработили газове
 x
 raw/exhdry
 =
 Количество неразредени отработили газове, без излишък от въздух на мол сухи (неразредени или разредени) отработили газове
 x
 O2intdry
 =
 Количество O2 във всмуквания въздух на мол сух всмукван въздух
 x
 CO2intdry
 =
 Количество СO2 във всмуквания въздух на мол сух всмукван въздух
 x
 H2Ointdry
 =
 Количество H2O във всмуквания въздух на мол сух всмукван въздух
 x
 CO2int
 =
 Количество СO2 във всмуквания въздух на мол всмукван въздух
 x
 CO2dil
 =
 = Количество газ за разреждане СO2 на мол газ за разреждане
 x
 CO2dildry
 =
 Количество газ за разреждане СO2 на мол сух газ за разреждане
 x
 H2Odildry
 =
 Количество газ за разреждане H2O на мол сух газ за разреждане
 x
 H2Odil
 =
 Количество газ за разреждане H2O на мол газ за разреждане
 x
 [emission]meas
 =
 Количество измерени емисии в пробата при съответния газоанализатор
 x
 [emission]dry
 =
 Количество емисии на мол суха проба
 x
 H2O[emission]meas
 =
 Количество вода в пробата на съответното място за отчитане на емисиите
 x
 H2Oint
 =
 Количеството вода във всмуквания въздух, въз основа на влажността на всмуквания въздух
 A.7.1. Основни параметри и връзки
 A.7.1.1. Сух въздух и химически съединения
 В настоящото приложение се използват следните стойности за


text:
състава на сухия въздух:
 x
 O2airdry
 =
 0,209445 mol/mol
 x
 CO2airdry
 =
 0,000375 mol/mol
 В настоящото приложение се използват следните моларни маси или ефективни моларни маси на химичните съединения:
 M
 air
 =
 28,96559 g/mol (сух въздух)
 M
 Ar
 =
 39,948 g/mol (аргон)
 M
 C
 =
 12,0107 g/mol (въглерод)
 M
 CO
 =
 28,0101 g/mol (въглероден моноксид)
 M
 CO2
 =
 44,0095 g/mol (въглероден диоксид)
 M
 H
 =
 1,00794 g/mol (атомен водород)
 M
 H2
 =
 2,01588 g/mol (молекулен водород)
 M
 H2O
 =
 18,01528 g/mol (вода)
 M
 He
 =
 4,002602 g/mol (хелий)
 M
 N
 =
 14,0067 g/mol (атомен азот)
 M
 N2
 =
 28,0134 g/mol (молекулен азот)
 M
 NMHC
 =
 13,875389 g/mol (неметанов въглеводород (13))
 M
 NOx
 =
 46,0055 g/mol (азотни оксиди (14))
 M
 O
 =
 15.9994 g/mol (атомен кислород)
 M
 O2
 =
 31,9988 g/mol (молекулен кислород)
 M
 C3H8
 =
 44,09562 g/mol (пропан)
 M
 S
 =
 32,065 g/mol (сяра)
 M
 THC
 =
 13,875389 g/mol (общо количество въглеводороди (13))
 В настоящото приложение се използва следната моларна газова константа R за идеални газове:
 В настоящото приложение се използват следните съотношения на стойностите на специфичната топлина за въздуха за разреждане и за разредените отработили газове:
 γ
 air
 =
 1,399 (съотношение на стойностите на специфичната топлина за всмуквания въздух или въздуха за разреждане)
 γ
 dil
 =
 1,399 (съотношение на стойностите на специфичната топлина за разредените отработили газове)
 γ
 dil
 =
 1,385 (съотношение на стойностите на специфичната топлина за неразредените отработили газове)
 A.7.1.2. Влажен въздух
 В настоящия раздел се описват начините за определяне на количеството вода в идеален газ:
 A.7.1.2.1. Парно налягане на водата
 Парното налягане на водата p
 H2O [kPa] при дадени условия относно температурата на насищане T
 sat [K], се изчислява по сления начин:
 a)
 при измерване на влажност, извършено при температура на околната среда от 0 до 100 °C или за измерване на влажност, направено над преохладена вода при температура от — 50 до 0 °C:
 (A.7-1)
 където:
 p
 H2O
 =
 парното налягане на водата при температура на насищане [kPa]
 T
 sat
 =
 температура на насищане на водата при измерените условия [K]
 б)
 при измерване на влажност, извършено над лед при температура на околната среда от (-100 до 0) °C:
 (A.7-2)
 където:
 Tsat= температура на насищане на водата при при измерените условия [K]
 A.7.1.2.2. Температурата на росата
 Ако влажността се измерва като температура на росата, количеството вода в идеален газ x
 H2O [mol/mol] се определя по следния начин:
 (A.7-3)
 където:
 x
 H2O
 =
 количество вода в идеалния газ [mol/mol]
 p
 H2O
 =
 парно налягане на водата при измерената температура на росата, T
 sat=T
 dew [kPa]
 p
 abs
 =
 абсолютно статично налягане на влажен газ в местоположението на температурата на росата [kPa]
 A.7.1.2.3. Относителна влажност
 Ако влажността се измерва като относителна влажност RH%, количеството вода на идеален газ x
 H2O [mol/mol] се изчислява по следния начин:
 (A.7-4)
 където:
 RH%
 =
 относителна влажност (%)
 p
 H2O
 =
 налягане на водните пари при 100 % относителна влажност в мястото на измерването на относителната влажност T
 sat=T
 amb [kPa]
 p
 abs
 =
 абсолютно статично налягане на влажен газ в местоположението на


text:
измерване на относителната влажност [kPa]
 A.7.1.3. Свойства на горивото
 Общата химическа формула на горивото е CHαOβSγNδ като α е атомното съотношение водород/въглерод (H/C), (H/C), β е атомното съотношение кислород/въглерод (O/C), γ е атомното съотношение сяра/въглерод (S/C) и δ е атомното съотношение азот/въглерод (N/C). Въз основа на тази формула може да се изчисли масовата част на въглерода в горивотоw
 C. При дизелово гориво може да се използва простата формула CH
 α
 O
 β
 . Приетите стойности за състава на горивото могат да се използват както следва:
 Таблица А.7.1
 Приети стойности за атомното съотношение водород/въглерод α, атомното съотношение кислород/въглерод β и масовата част на въглерода в горивото w
 C за дизелови горива
 Гориво
 Атомни съотношения водород/въглерод и кислород/въглерод
 CHαOβ
 Масова концентрация на въглерода wC
 [g/g]
 Дизелово гориво
 CH1.85O0
 0,866
 A.7.1.4. Общо количество HC и концентрация на неметанови HC
 A.7.1.4.1. Определяне на ТHC и корекции за начално замърсяване с THC/CH4
 a)
 ако се изисква да се определят емисиите на THC трябва да се изчисли x
 THC[THC-FID], като се използва началната концентрация на замърсяването с THC x
 THC[THC-FID]init от точка 7.3.1.2, както следва:
 (A.7-5)
 където:
 x
 THC[THC-FID]cor
 =
 коригирана с оглед на замърсяването концентрация на THC [mol/mol]
 x
 THC[THC-FID]uncorr
 =
 некоригирана концентрация на THC [mol/mol]
 x
 THC[THC-FID]init
 =
 начална концентрация на замърсяване с THC [mol/mol]
 б)
 за определянето на NMHC, описано в точка A.7.1.4.2., x
 THC[THC-FID] трябва да се коригира за началното замърсяване с HC, като се използва формула (A.7-5). Началното замърсяване на набора проби с CH4 може да се коригира, като се използва формула (A.7-5), като в него концентрацията на THC се замести със стойностите за CH4.
 A.7.1.4.2. Определяне на NMHC
 За определяне концентрацията на NMHC x
 NMHC, трябва да се използва едни от следните методи:
 a)
 Ако не се измерва CH4 концентрациите на NMHC могат да определят, както следва:
 Коригираната с оглед на фона стойност за масата на NMHC се сравнява с коригирана с оглед на фона маса на THC. Ако коригираната с оглед на фона маса на NMHC е по-голяма от 0,98 пъти коригираната с оглед на фона маса на THC, коригираната с оглед на фона маса на NMHC, трябва да се приеме за 0,98 пъти коригираната с оглед на фона маса на THC. Ако изчисленията за NMHC са пропуснати, коригираната с оглед на фона маса на NMHC трябва да се приеме за 0,98 пъти коригираната с оглед на фона маса на THC;
 б)
 при сепаратори на неметанови фракции x
 NMHC трябва да се изчисли като се използват коефициентите на преминаване (PF) за CH4 и C2H6 на сепаратора на неметанови фракции, описани в точка 8.1.10.3., и като се използва замърсяването с HC и коригираната с оглед на преминаването от сух към влажен въздух стойност на концентрацията на THC x
 THC[THC-FID]cor, както е определено в буква а) от точка A.7.1.4.1:
 i)
 Трябва да се използва следната формула за коефициента на преминаване, определен с използване на конфигурацията на сепаратор за неметанови фракции, посочена в точка 8.1.10.3.4.1.:
 (A.7-6)
 където:
 x
 NMHC
 =
 концентрация на NMHC
 x
 THC[THC-FID]cor
 =
 концентрация на THC, коригирана с оглед


text:
на замърсяването с HC и преминаването от сух към влажен въздух, измерена от пламъчнойонизационен детектор за THC по време на вземането на проби със заобикаляне на сепаратора на неметанови фракции.
 x
 THC[NMC-FID]
 =
 концентрация на THC, коригирана с оглед на замърсяването с HC (по избор) и преминаването от сух към влажен въздух, измерена от пламъчнойонизационен детектор за THC по време на вземането проби, преминаващи през сепаратора на неметанови фракции
 RF
 CH4[THC-FID]
 =
 коефициент на реакция на пламъчнойонизационен детектор за THC към CH4, в съответствие с точка 8.1.10.1.4.
 RFPF
 C2H6[NMC-FID]
 =
 комбиниран коефициент на реакция към етан и коефициент на преминаване на сепаратора на неметанови фракции, в съответствие с точка 8.1.10.3.4.1.
 ii)
 За коефициентите на преминаване, определени с използване на конфигурацията на сепаратора за неметанови фракции, посочена в точка 8.1.10.3.4.2, се използва следната формула:
 (A.7-7)
 където:
 x
 NMHC
 =
 концентрация на NMHC
 x
 THC[THC-FID]cor
 =
 концентрация на THC, коригирана с оглед на замърсяването с HC и преминаването от сух към влажен въздух, измерена с пламъчнойонизационен детектор за THC по време на вземането проби със заобикаляне на сепаратора на неметанови фракции.
 PF
 CH4[NMC-FID]
 =
 коефициент на преминаване на сепаратора на неметанови фракции за CH4, в съответствие с точка 8.1.10.3.4.2.
 x
 THC[NMC-FID]
 =
 концентрация на THC, коригирана с оглед на замърсяването с HC (по избор) и преминаването от сух към влажен въздух, измерена с пламъчнойонизационен детектор за THC по време на вземането проби, преминаващи през сепаратора на неметанови фракции
 PF
 C2H6[NMC-FID]
 =
 коефициент на преминаване на сепаратора на неметанови фракции за етан, в съответствие с точка 8.1.10.3.4.2.
 iii)
 За коефициентите на преминаване, определени с използване на конфигурацията на сепаратора за неметанови фракции, посочена в точка 8.1.10.3.4.3, се използва следната формула:
 (A.7-8)
 където:
 x
 NMHC
 =
 концентрация на NMHC
 x
 THC[THC-FID]cor
 =
 концентрация на THC, коригирана с оглед на замърсяването с HC и преминаването от сух към влажен въздух, измерена с пламъчнойонизационен детектор за THC по време на вземането проби със заобикаляне на сепаратора на неметанови фракции.
 PF
 CH4[NMC-FID]
 =
 коефициент на преминаване на сепаратора на неметанови фракции за CH4, в съответствие с точка 8.1.10.3.4.3.
 x
 THC[NMC-FID]
 =
 концентрация на THC, коригирана с оглед на замърсяването с HC (по избор) и преминаването от сух към влажен въздух, измерена от пламъчнойонизационния детектор на сепаратора на неметанови фракции по време на вземането проби, преминаващи през сепаратора на неметанови фракции
 RFPF
 C2H6[NMC-FID]
 =
 комбиниран коефициент на реакция към етан и коефициент на преминаване на сепаратора на неметанови фракции, в съответствие с точка 8.1.10.3.4.3.
 RF
 CH4[THC-FID]
 =
 коефициент на реакция на пламъчнойонизационния детектор за THC към CH4, в съответствие с точка 8.1.10.1.4.
 в)
 При газов хроматограф x
 NMHC трябва да се изчисли, като се използва коефициентът на реакция на анализатора на THC (RF) за CH4, описан в точка 8.1.10.1.4, и началната концентрация на THC, коригирана с оглед на замърсяването с HC и преминаването от сух към влажен въздух, x
 THC[THC-FID]cor, определена в буква а) по-горе, както следва:
 (A.7-9)
 където:
 x
 NMHC
 =
 концентрация на NMHC
 x
 THC[THC-FID]cor
 =
 концентрация на THC, коригирана с оглед на замърсяването с HC


text:
и преминаването от сух към влажен въздух, измерена с пламъчнойонизационен детектор за THC.
 x
 CH4
 =
 концентрация на CH4, коригирана с оглед на замърсяването с HC (по избор) и преминаването от сух към влажен въздух, измерена с пламъчнойонизационния детектор на газовия хроматограф.
 RF
 CH4[THC-FID]
 =
 коефициент на реакция на пламъчнойонизационния детектор за THC към CH4
 A.7.1.4.3. Определяне на приблизителната стойност на NMHC на основата на THC
 Емисиите на неметанови въглеводороди (NMHC) могат да бъдат приблизително приравнени на около 98 % от общите въглеводороди (THC).
 A.7.1.5. Средна концентрация, усреднена спрямо потока
 В някои раздели на настоящото приложение може да се окаже необходимо да се изчисли средната концентрация, усреднена спрямо потока, за да се определи приложимостта на някои разпоредби. „Усреднен спрямо потока“ означава средната стойност на дадено количество, след като тя е било усреднена пропорционално на съответния дебит. Например, ако концентрацията на газ се измерва непрекъснато в неразредените отработили газове на двигателя, нейната усреднена спрямо потока средна концентрация е сумата от произведенията на всяка регистрирана концентрация по съответния ѝ моларен дебит на отработилите газове, разделена на сумата на записаните стойности на дебита. Като друг пример, концентрацията в торбичките за проби на системата с пробовземане при постоянен обем (CVS) е същата като усреднената спрямо потока концентрация, тъй като самата система CVS усреднява спрямо потока концентрацията в торбичките. Определен средна концентрация на емисиите, усреднена спрямо потока, може да се очаква въз основа на предходни изпитвания на сходни двигатели или изпитване с подобно оборудване и уреди.
 A.7.2. Химически баланси на горивото, всмуквания въздух и отработилите газове
 A.7.2.1. Общи положения
 Химическите баланси на горивото, всмуквания въздух и отработилите газове може да се използват за изчисляване на потоците, количеството вода в потоците, както и на концентрацията за влажни газове на съставките в потоците. Ако е известен един дебит — този на отработилите газове, на всмуквания въздух или на горивото, може да се използват химическите баланси за определяне на дебита на другите два потока. Например, могат да се използват химичните баланси и дебитът на всмуквания въздух или на горивото, за да се определи дебитът на потока на неразредените отработили газове.
 A.7.2.2. Процедури, които изискват използване на химическите баланси
 Химически баланси са необходими, за да се определи следното:
 a)
 количеството вода в неразредените или разредените отработили газове x
 H2Oexh, когато количеството вода за коригиране на количеството вода, изведено от системата за вземане на проби, не е измерено;
 б)
 Усреднената спрямо потока средна стойност за частта на въздуха за разреждане в разредените отработили газове x
 dil/exh, , когато потокът на въздуха за разреждане не е измерен с цел коригиране на фоновите емисии. Трябва да се отбележи, че ако за тази цел се използват химичните баланси, отработилите газове се приемат за стехиометрични, дори ако това не е така.
 A.7.2.3. Процедура на изчисляване на химичните баланси
 Изчисленията за даден химичен налагат използването на система уравнения, които изискват итерация. Началните стойности на най-много три величини се предполагат: количеството вода в измервания поток x
 H2Oexh, частта от въздуха за разреждане в разредените отработили газове (или излишъкът на въздух в неразредените отработили газове) x
 dil/exh


text:
и количеството продукти на основата на въглеродната единица C1 на сух мол сух измерен поток x
 Ccombdry. В химическия баланс могат да бъдат използвани усреднени спрямо времето средни стойности на влажността на въздуха за поддържане на горенето и на влажността на въздуха за разреждане. докато влажността на въздуха за поддържане на горенето и въздуха за разреждане остават в рамките на ± 0,0025 mol/mol от съответните си средни стойности, за времетраенето на изпитвателния интервал. За всяка концентрация на емисиите x, и всяко количество вода x
 H2Oexh трябва да се определят съответните им напълно сухи концентрации x
 dry и x
 H2Oexhdry. Трябва да се използва също и атомното съотношение водород/въглерод на горивото α, съотношението кислород/въглерод β масовата част на въглерода в горивото w
 C. За използваното в изпитването гориво могат да се използват α и β или стойностите по подразбиране в таблица 7.1.
 Използват се следните стъпки за изчисляване на химичния баланс:
 a)
 измерените концентрации x
 CO2meas, x
 NOmeas и x
 H2Oint трябва да се преобразуват в концентрации за сух газ, като се разделят на единица минус количеството вода, налична при измерването им; Например: x
 H2OxCO2meas, x
 H2OxNOmeas и x
 H2Oint. Ако количеството вода, налично по време на измерване на влажен газ, е същото като неизвестното количество вода в потока отработили газове x
 H2Oexh, то трябва да се изчисли чрез итерация на тази стойност в системата уравнения. Ако се измерват само общите NOx, а не поотделно NO и NO2, трябва да се използва добрата техническа преценка, за да се оцени разпределението на общата концентрация на NOx между NO и NO2 за пресмятането на химичния баланс. Може да се приеме, че от моларната концентрация на NOx
 x
 NOx, 75 % се падат на NO, 25 % — на NO2. Може да се предположи, че в средствата за съхранение на системите за последваща обработка на NO2
 x
 NOx е 25 % NO, а NO2 — 75 %. При изчисляване на масата на емисиите на NOx, трябва да се използва моларната маса на NO2 за действителните моларни маси на всички разновидности NOx, независимо от действителното съдържание на NO2 в NOx;
 б)
 формули (A.7-10 до A.7-26) в буква г) от настоящата точка A.7.2.3. трябва да бъдат въведени в компютърна програма за итеративно изчисляване на x
 H2Oexh, x
 Ccombdry и x
 dil/exh. Трябва да се използва добрата инженерна преценка за предполагане на началните стойности на x
 H2Oexh, x
 Ccombdry и x
 dil/exh. Препоръчва се първоначално да се направи предположение за количество вода, която е около два пъти количеството на водата във всмуквания въздух или въздуха за разреждане. Препоръчва се да се приеме начална стойност на x
 Ccombdry, равна на сумата от измерените стойности на CO2, CO и THC. Препоръчва се също да се приеме начална стойност на x
 dil между 0,75 and 0,95 (0,75 < xdil < 0,95), напр. 0,8. Стойностите в системата от уравнения се итерират, докато последните обновени предполагаеми стойности не съвпаднат с точност от ± 1 % с със съответните им последно изчислени стойности;
 в)
 в системата уравнения от буква в) от настоящата точка


text:
се използват следните означения и индекси, а мерната единица за x е mol/mol:
 Означение
 Описание
 xdil/exh
 Количество на газа за разреждане или излишния въздух на мол отработили газове
 xH2Oexh
 Количество H2O в отработилите газове на мол отработили газове
 xCcombdry
 Количество въглерод от горивото в отработилите газове на мол сухи отработили газове
 xH2Oexhdry
 Количество вода в отработилите газове на сух мол сухи отработили газове
 xprod/intdry
 Количество сухи стехиометрични продукти на сух мол входящ въздух
 x
 dil/exhdry
 Количество газ за разреждане и/или излишен въздух на мол сухи отработили газове
 x
 int/exhdry
 Количество всмукван въздух, необходим, за да се получат действителните продукти от изгарянето спрямо мол сухи (неразредени или разредени) отработили газове
 x
 raw/exhdry
 Количество неразредени отработили газове, без излишък от въздух на мол сухи (неразредени или разредени) отработили газове
 x
 O2intdry
 Количество O2 във всмуквания въздух на мол сух всмукван въздух; Може да се приеме x
 O2intdry = 0,209445 mol/mol
 x
 CO2intdry
 Количество СO2 във всмуквания въздух на мол сух всмукван въздух. Може да се използва x
 CO2intdry = 375 mmol/mol, но се препоръчва да се измерва действителната концентрация във всмуквания въздух
 x
 H2Ointdry
 Количество H2O във всмуквания въздух на мол сух всмукван въздух
 x
 CO2int
 Количество СO2 във всмуквания въздух на мол всмукван въздух
 x
 CO2dil
 Количество газ за разреждане СO2 на мол газ за разреждане
 x
 CO2dildry
 Количество газ за разреждане СO2 на мол сух газ за разреждане. Ако за разреждане се използва въздух, може да се използва
 x
 CO2dildry = 375 mmol/mol, но се препоръчва да се измерва действителната концентрация във всмуквания въздух
 x
 H2Odildry
 Количество газ за разреждане H2O на мол сух газ за разреждане
 x
 H2Odil
 Количество газ за разреждане H2O на мол газ за разреждане
 x
 [emission]meas
 Количество измерени емисии в пробата при съответния газоанализатор
 x
 [emission]dry
 Количество емисии на мол суха проба
 x
 H2O[emission]meas
 Количество вода в пробата на съответното място за отчитане на емисиите. Тези стойности трябва да са изчислени или приети в съответствие с точка 9.3.2.3.1
 x
 H2Oint
 Количеството вода във всмуквания въздух, въз основа на влажността на всмуквания въздух
 α
 Атомно съотношение водород/въглерод на изгаряното гориво (смес от горива) (CHα Oβ), усреднено спрямо моларния разход
 β
 Атомно съотношение кислород/въглерод на изгаряното гориво (смес от горива) (CHα Oβ), усреднено спрямо моларния разход
 г)
 Трябва да се използват следните уравнения за итеративното изчисляване на x
 dil/exh, x
 H2Oexh и x
 Ccombdry:
 (A.7-10)
 (A.7-11)
 (A.7-12)
 (A.7-13)
 (A.7-14)
 (A.7-15)
 (A.7-16)
 (A.7-17)
 (A.7-18)
 (A.7-19)
 (A.7-20)
 (A.7-21)
 (A.7-22)
 (A.7-23)
 (A.7-24)
 (A.7-25)
 (A.7-26)
 В края на изчисляването на химичния баланс се изчислява моларният дебит, както е посочено в точки A.7.3.3 и A.7.4.3.
 A.7.2.4. Корекция на NOx за влажност
 Всички концентрации на NOx, включително фоновите концентраци във въздуха за разреждане, трябва да се коригират за влажност във всмуквания въздух, като се използва следната формула:
 (A.7-27)
 където:
 x
 NOxuncor
 =
 некоригирана моларна концентрация на NOx в отработилите газове [μmol/mol]
 x
 H2O
 =
 количество вода във всмуквания въздух [mol/mol]
 A.7.3. Неразредени газообразни емисии
 A.7.3.1. Маса на газообразните емисии
 За изчисляване на общата маса на газообразните емисии за изпитване m
 gas [g/test], тяхната


text:
моларна концентрация трябва да се умножи по съответния им моларен поток и по моларната маса на отработилите газове; след това се извършва интегриране по целия изпитвателен цикъл:
 (A.7-28)
 където:
 M
 gas
 =
 моларната маса на общите газообразни емисии [g/mol]
 =
 моментен моларен дебит на отработилите газове за влажен газ [mol/s]
 x
 gas
 =
 моментна масова моларна концентрация на общи газове за влажен газ [mol/mol]
 t
 =
 време [s]
 Тъй като формула (А. 7-28) трябва да бъде решена чрез числено интегриране, тя се преобразува по следния начин:
 (A.7-29)
 където:
 M
 gas
 =
 моларна маса на общте емисии [g/mol]
 =
 моментен моларен дебит на отработилите газове за влажен газ [mol/s]
 x
 gasi
 =
 моментна масова моларна концентрация на общи газове за влажен газ [mol/mol]
 f
 =
 честота на взимане на проби (Hz)
 N
 =
 брой измервания [-]
 Общата формула може да бъде променяна в зависимост от използваната система за измерване, серийното или непрекъснатото вземане на проби и това, дали пробите се вземат при постоянен или променлив дебит.
 a)
 При непрекъснато вземане на проби, в общия случай при променлив дебит. масата на газообразните емисии m
 gas [g/test] се изчислява чрез следната формула:
 (A.7-30)
 където:
 M
 gas
 =
 моларна маса на общте емисии [g/mol]
 =
 моментен моларен дебит на отработилите газове за влажен газ [mol/s]
 x
 gasi
 =
 моментна масова моларна част на газообразните емисии за влажен газ [mol/mol]
 f
 =
 честота на взимане на проби (Hz)
 N
 =
 брой измервания [-]
 б)
 отново при непрекъснато вземане на проби, но в конкретния случай на постоянен дебит, масата на газообразните емисии m
 gas [g/test] се изчислява чрез следната формула:
 (A.7-31)
 където:
 M
 gas
 =
 моларна маса на общте емисии [g/mol]
 =
 моларен дебит на отработилите газове за влажен газ [mol/s]
 =
 средна моларна част на газообразните емисии за влажен газ [mol/mol]
 Δt
 =
 продължителност на изпитвателния интервал
 в)
 При серийно вземане на проби, независимо дали дебитът е променлив или постоянен, формула (А. 7-30) може да се опрости, както следва:
 (A.7-32)
 където:
 M
 gas
 =
 моларна маса на общте емисии [g/mol]
 =
 моментен моларен дебит на отработилите газове за влажен газ [mol/s]
 =
 средна моларна част на газообразните емисии за влажен газ [mol/mol]
 F
 =
 честота на взимане на проби (Hz)
 N
 =
 брой измервания [-]
 A.7.3.2. Преобразуване на концентрацията за сух газ в концентрация за влажен газ
 Параметрите, посочени в настоящата точка, са получени от резултатите от химичния баланс, изчислен в точка A.7.2. Съществуват следните връзки между моларните концентрацияи на газа в измервания поток x
 gasdry и x
 gas [mol/mol], изразени съответно като концентрации на сух и влажен газ:
 (A.7-33)
 (A.7-34)
 where:
 x
 H2O
 =
 моларна част на водата в измервания поток за влажен газ [mol/mol]
 x
 H2Odry
 =
 моларна част на водата в измервания поток за сух газ [mol/mol]
 При газообразни емисии трябва да се направи корекция за отделената вода на общата концентрация x [mol/mol], както следва:
 (A.7-35)
 where:
 x
 [emission]meas
 =
 моларна част на емисиите в измервания поток в мястото на измерване [mol/mol]
 x
 H2O[emission]meas
 =
 количество на водата в измервания поток в


text:
мястото на измерване [mol/mol]
 x
 H2Oexh
 =
 количество вода при дебитомера [mol/mol]
 A.7.3.3. Моларен дебит на отработилите газове
 Дебитът на неразредените отработили газове може да се измери пряко или да се изчисли въз основа на химичния баланс, посочен в точка A.7.2.3. Изчисляването на моларния дебит на неразредените отработили газове се извършва на основата на измерения моларен дебит на всмуквания въздух или масовия дебит на горивото. Моларният дебит на неразредените отработили газове може да бъде изчислен на основата на пробите от емисиите, като се отчита измереният моларен дебит на всмуквания въздух, или измереният масов дебит на горивото, и стойностите, изчислени, като се използва химичния баланс, посочен в точка A.7.2.3. Той трябва да се определя въз основа на химичния баланс, посочен в точка A.7.2.3, със същата честота, с която се актуализират или обновяват или.
 a)
 дебит на картерни газове. Потокът на неразредените отработили газове може да бъде изчислен въз основа на
 или
 , само ако поне едно от следващите условия е изпълнено по отношение на дебита на емисиите от картерни газове;
 i)
 изпитваният двигател има вградена система за контрол на емисиите със затворен картер, която насочва картерните газове към канала за всмуквания въздух след дебитомера за всмуквания въздух;
 ii)
 по време на изпитване за емисии потокът картерни газове се насочва към изпускателната уредба в съответствие с точка 6.10;
 iii)
 емисиите и потокът газове от отворен картер се измерват и добавят в изчисленията на специфичните емисии при изпитване на стенд;
 iv)
 като се използват данни за емисиите или инженерен анализ, може да се докаже, че пренебрегването на емисиите и потока газове от отворен картер не оказва неблагоприятно влияние върху съответствието с приложимите стандарти;
 б)
 изчисляване на моларния дебит въз основа на всмуквания въздух
 На основата на моларният дебит на отработилите газове [mol/и) се изчислява, както следва:
 (A.7-36)
 където:
 =
 моларен дебит на неразредените отработили газове, въз основа който се измерват емисиите [mol/s]
 =
 моларен дебит на всмуквания въздух, като се отчита влажността във всмуквания въздух [mol/s]
 x
 int/exhdry
 =
 количество всмукван въздух, необходим, за да се получат действителните продукти от изгарянето спрямо мол сухи (неразредени или разредени) отработили газове [mol/mol]
 x
 raw/exhdry
 =
 количество неразредени отработили газове, без излишък от въздух на мол сухи (неразредени или разредени) отработили газове [mol/mol]
 x
 H2Oexhdry
 =
 количество вода в отработилите газове на мол сухи отработили газове [mol/mol]
 в)
 изчисляване на моларния дебит въз основа на масовия дебит на горивото
 Въз основа на,[mol/s] се изчислява, както следва:
 (A.7-37)
 където:
 =
 моларен дебит на неразредените отработили газове, въз основа който се измерват емисиите
 =
 дебит на горивото, с включена влажност на всмуквания въздух [g/s]
 w
 C
 =
 масова част на въглерода за даденото гориво [g/g]
 x
 H2Oexhdry
 =
 количество H2O на сух мол от измерения поток [mol/mol]
 M
 C
 =
 моларна маса на въглерода 12,0107 g/mol;
 x
 Ccombdry
 =
 количеството въглерод от горивото в отработилите газове за мол сухи отработили газове [mol/mol]
 A.7.4. Разредени газообразни емисии
 A.7.4.1. Изчисляване на масата на емисиите и корекция за отчитане на фона
 За изчисляване на масата на газообразните емисии m
 gas [g/test]


text:
като функция от моларния дебит на емисиите се използват следните уравнения:
 a)
 Непрекъснато вземане на проби, променлив дебит
 (вж. A.7-29)
 където:
 M
 gas
 =
 моларна маса на общте емисии [g/mol]
 =
 моментен моларен дебит на отработилите газове за влажен газ [mol/s]
 m
 gasi
 =
 моментна масова моларна концентрация на общи газове за влажен газ [mol/mol]
 f
 =
 честота на взимане на проби (Hz)
 N
 =
 брой измервания [-]
 Непрекъснато вземане на проби, постоянен дебит
 (вж. A.7-31)
 където:
 M
 gas
 =
 моларна маса на общте емисии [g/mol]
 =
 моларен дебит на отработилите газове за влажен газ [mol/s]
 =
 средна моларна част на газообразните емисии за влажен газ [mol/mol]
 Δt
 =
 продължителност на изпитвателния интервал
 б)
 при серийно вземане на проби, независимо от това дали дебитът е променлив или постоянен, трябва да се използва следната формула:
 (вж. A.7-32)
 където:
 M
 gas
 =
 моларна маса на общте емисии [g/mol]
 =
 моментен моларен дебит на отработилите газове за влажен газ [mol/s]
 =
 средна моларна част на газообразните емисии за влажен газ [mol/mol]
 f
 =
 честота на взимане на проби (Hz)
 N
 =
 брой измервания [-]
 в)
 в случай на разредени отработили газове, изчислените стойности за масата на замърсяващите вещества трябва да бъдат коригирани, като се приспадне масата на фоновите емисии, дължащи се на въздуха за разреждане:
 i)
 първо, по време на изпитвателния интервал се определя моларният дебит на въздуха за разреждане
 [mol/s]. Той може да бъде измерен или да бъде изчислен на основата на потока на разредените отработили газове и усреднената спрямо потока средна част на въздуха за разреждане в разредените отработили газове
 ;
 ii)
 общият дебит на разредения въздух n
 airdil [mol] се умножава по средната концентрация на фоновите емисии. Той може да бъде усреднена спрямо времето средна стойности или усреднена спрямо потока средна стойност (т.е., с пропорционално вземане на проби от фона). Произведението от n
 airdil с редната концентрация на фоновите емисии дава общото количество фонови емисии;
 iii)
 ако резултатът е моларно количество, той трябва да се преобразува в маса на фоновите емисии m
 bkgnd [g], като се умножи по моларната маса на емисиите M
 gas [g/mol];
 iv)
 общата маса на фоновите емисии се изважда от общата маса, за да се отрази корекцията за фоновите емисии;
 v)
 общият поток на въздуха за разреждане може да се определи чрез пряко измерване на потока. В този случай, общата маса на фоновите емисии се изчислява въз основа на потока на въздуха за разреждане n
 airdil. Масата на фоновите емисии трябва да се извади от общата маса. Резултатът трябва да се използва при изчисляването на специфичните емисии при изпитване на стенд;
 vi)
 общият поток на въздуха за разреждане може да се определи от общия поток на разредените отработили газове и химическия баланс на горивото, всмуквания въздух и отработилите газове, както е описано в точка A.7.2. В този случай, общата маса на фоновите емисии се изчислява, като се използва общият поток на разредените отработили газове n
 airdil. След това този резултат се умножава по усреднената спрямо потока средна част от въздуха за разреждане в разредените отработили газове


text:
.
 Като отчитат двата случая v) и vi), използват се следните уравнения:
 or
 (вж. A.7-38)
 (A.7-39)
 където:
 m
 gas
 =
 обща маса на газообразните емисии [g/mol]
 m
 bkgnd
 =
 обща маса на фоновите емисии [g]
 m
 gascor
 =
 маса на газа, коригирана за фоновите емисии [g]
 M
 gas
 =
 молекулна маса на общите газообразни емисии [g/mol]
 x
 gasdil
 =
 концентрация на газовите емисии във въздуха за разреждане [mol/mol]
 n
 airdil
 =
 моларен дебит на въздуха за разреждане [mol]
 =
 усреднена спрямо потока средна част на въздуха за разреждане в разредените отработили газове [mol/mol]
 =
 газова част на фоновите емисии [mol/mol]
 n
 dexh
 =
 общ поток разредени отработили газове [mol]
 A.7.4.2. Преобразуване на концентрацията на сух в концентрация на влажен газ
 За преобразуване на концентрацията на сух в концентрация на влажен газ се използват същите съотношения, както за неразредените отработили газове (точка A.7.3.2). При въздуха за разреждане трябва да се извърши измерване на влажността с цел изчисляване на частта x
 H2Odildry на водната пара в него [mol/mol]:
 (вж. A.7-21)
 където:
 x
 H2Odil= моларна част на водата в потока на въздуха за разреждане [mol/mol]
 A.7.4.3. Моларен дебит на отработилите газове
 a)
 изчисляване с помощта на химичния баланс;
 Моларният дебит [mol/s] може да бъде изчислен въз основа на масовия дебит на горивото:
 (вж. A.7-37)
 където:
 =
 моларен дебит на неразредените отработили газове, въз основа който се измерват емисиите
 =
 дебит на горивото, с отчетена влажност на всмуквания въздух [g/s]
 w
 C
 =
 масова част на въглерода за даденото гориво [g/g]
 x
 H2Oexhdry
 =
 количество H2O на сух мол от измерения поток [mol/mol]
 M
 C
 =
 моларна маса на въглерода 12,0107 g/mol;
 x
 Ccombdry
 =
 количеството въглерод от горивото в отработилите газове за мол сухи отработили газове [mol/mol]
 б)
 измерване
 Моларният дебит на отработилите газове може да се измерва с помощта на три системи:
 i)
 моларен дебит на обемната помпа. Въз основа на честота на въртене на обемната помпа (PDP) по време на изпитвателния интервал, използват се съответният наклон a
 1 и пресечната точка a
 0 [-], изчислявани с помощта на процедурата на калибриране, посочена в допълнение 1, за да се намери моларният дебит
 [mol/s], както следва:
 (A.7-40)
 където:
 (A.7-41)
 където:
 a
 1
 =
 коефициент на калибриране [m3/s]
 a
 0
 =
 коефициент на калибриране [m3/оборот]
 p
 in, pout
 =
 налягане на входа/изхода [Pa]
 R
 =
 моларна газова константа [J/(mol K)]
 T
 in
 =
 температура на входа на помпата (K),
 V
 rev
 =
 изпомпван от обемната помпа обем [m3/об.]
 f
 n.,PDP
 =
 честота на въртене на обемната помпа в [об./s]
 ii)
 моларен дебит на SSV (тръба на Вентури с дозвукова скорост на флуида). На основата на формулата за зависимостта на C
 d от R
 e
 # определена в допълнение 1 към настоящото приложение, моларният дебит на SSV при изпитване за емисии
 [mol/s] трябва да се изчисли, както следва:
 (A.7-42)
 където:
 p
 in
 =
 налягане на входа [Pa]
 A
 t
 =
 площ на напречното сечение на SSV [m2]
 R
 =
 моларна газова константа [J/(mol K)]
 T
 in
 =
 температура на входа [K],
 Z
 =
 коефициент на


text:
свиваемост
 M
 mix
 =
 моларната маса на разредените отработили газове [kg/mol]
 C
 d
 =
 коефициент на изтичане на SSV [-]
 C
 f
 =
 коефициент на потока на SSV [-]
 iii)
 моларен дебит на CFV (тръба на Вентури с критична скорост на флуида). За изчисляване на моларния дебит през тръба на Вентури или през комбинация от тръби на Вентури трябва да се използват съответните им средни C
 d и други константи, определени в съответствие с допълнение 1 към настоящото приложение. Изчисляването на моларния дебит
 [mol/s] при изпитване за емисии се извършва, както следва:
 (A.7-43)
 където:
 p
 in
 =
 налягане на входа [Pa]
 A
 t
 =
 площ на напречното сечение на стеснението на тръбата на Вентури [m2]
 R
 =
 моларна газова константа [J/(mol K)]
 T
 in
 =
 температура на входа [K]
 Z
 =
 коефициент на свиваемост
 M
 mix
 =
 моларната маса на разредените отработили газове [kg/mol]
 C
 d
 =
 коефициент на изтичане на CFV [-]
 C
 f
 =
 коефициент на потока на CFV [-]
 A.7.4.4. Определяне на масата на праховите частици
 A.7.4.4.1. Вземане на проби
 a)
 вземане на проби при променлив дебит:
 При серийно вземане на проби от поток отработили газове с променлив дебит, трябва да се осигури пробовземане, което е пропорционално на дебита на отработилите газове. Дебитът на потока трябва да се интегрира за на интервала на провеждане на изпитването за определяне на общия поток. Средната концентрация на прахови частици (вече изразена в единици за маса на мол проба) трябва да бъде умножена по общия поток, за да се получи общата маса на праховите частици m
 PM [g]:
 (A.7-44)
 където:
 =
 моментен моларен дебит на отработилите газове (kg/s)
 =
 средна концентрация на прахови частици [g/mol]
 Δti
 =
 интервал на вземане на проби [s];
 б)
 вземане на проби при постоянен дебит:
 Ако серийно се събират проби от поток отработили газове с постоянен дебит, трябва да се определи средният моларен дебит на потока, от който е взета пробата. Средната концентрация на праховите частици трябва да бъде умножена по общия поток, за да се получи обща маса на праховите частици PM m
 PM [g]:
 (A.7-45)
 където:
 =
 моларен дебит на отработилите газове [mol/s]
 =
 средна концентрация на прахови частици [g/mol]
 Δt
 =
 продължителност на изпитвателния интервал [s]
 При вземане на проба с постоянен коефициент на разреждане (DR), m
 PM [g] се изчислява по следната формула:
 (A.7-46)
 където:
 m
 PMdil
 =
 маса на праховите частици в във въздуха за разреждане [g]
 DR
 =
 коефициент на разреждане [-] определен като съотношението между масата на емисиите m и масата на разредените отработили газове m
 dil/exh ().
 Коефициентът на разреждане DR може да се изрази като функция на от x
 dil/exh:
 (A.7-47)
 A.7.4.4.2. Корекция за отчитане на фона
 Същият подход, като посоченият в точка A.7.4.1., се прилага за коригиране на масата на праховите частици със стойността за фона. Чрез умножаване на по общия поток на въздуха за разреждане се получава общата маса на праховите частици от фона (m
 PMbkgnd [g]). Като се извади общата маса на праховите частици от фона от общата маса, се получава масата на праховите


text:
частици, коригирана спрямо фона m
 PMcor [g]:
 (A.7-48)
 където:
 m
 PMuncor
 =
 некоригираната маса на праховите частици [g]
 =
 средна концентрация на праховите частици във въздуха за разреждане [g/mol]
 n
 airdil
 =
 моларен дебит на въздуха за разреждане [mol]
 A.7.5. Работата и специфични емисии за изпитвателния цикъл
 A.7.5.1. Емисии на газове
 A.7.5.1.1. Преходен цикъл и цикъл със стабилни състояния и линейни преходи между тях
 По отношение на неразредените и разредените отработили газове се прави позоваване на точки A. 7.3.1 и, съответно, A. 7.4.1. Получените стойности за мощността P
 i [kW] трябва да се интегрират за изпитвателния интервал. Общата работа, W
 act [kWh] се изчислява, както следва:
 (A.7-49)
 където:
 P
 i
 =
 моментна мощност на двигателя [kW]
 n
 i
 =
 моментна честота на въртене [min-1]
 T
 i
 =
 моментен въртящ момент на двигателя [N·m]
 W
 act
 =
 действителната работа за цикъла [kWh]
 f
 =
 честота на събиране на данни (Hz)
 N
 =
 брой измервания [-]
 Специфичните емисии e
 gas [g/kWh] се изчисляват по следните начини в зависимост от вида изпитвателен цикъл.
 (A.7-50)
 където:
 m
 gas
 =
 обща маса на емисиите [g/изпитване;]
 W
 act
 =
 работа за цикъла [kWh]
 При преходен цикъл крайният резултат от изпитването e
 gas [g/kWh] трябва да бъде стойност, усреднена спрямо пускане при студен и при горещ двигател, като се използва формулата:
 (A.7-51)
 При нечесто (периодично) регенериране на отработилите газове (точка 6.6.2), специфичните емисии трябва да се коригират с корекционния множител k
 r (формула (6-4)) или с двете отделни двойки адитивни корекционни коефициенти k
 Ur (коефициентът за коригиране към по-висока стойност от формула (6-5)) и k
 Dr (коефициентът за коригиране към по-ниска стойност от формула (6-6)).
 A.7.5.1.2. Изпитвателен цикъл със стабилни състояния и дискретни режими
 Специфичните емисии e
 gas [g/kWh] асе изчисляват, както следва:
 (A.7-52)
 където:
 =
 среден масов дебит на емисиите за режим i [g/h]
 P
 i
 =
 мощност на двигателя в режим i [kW] със (вж. точки 6.3 и 7.7.1.2)
 WF
 i
 =
 тегловен коефициент за режима i [-]
 A.7.5.2. Емисии на прахови частици
 A.7.5.2.1. Преходен цикъл и цикъл със стабилни състояния и линейни преходи между тях
 Специфичните емисии на прахови частици се изчисляват по формула (A.7-50), където e
 gas [g/kWh] и m
 gas [g/изпитване] се заместват съответно с e
 PM [g/kWh] и m
 PM [g/изпитване]:
 (A.7-53)
 където:
 m
 PM
 =
 обща маса на емисиите на прахови частици, изчислени съгласно точка A.8.3.4. [g/изпитване]
 W
 act
 =
 работа за цикъла [kWh]
 Емисиите от преходния съставен цикъл (т.е., фаза при студен и при горещ двигател) се изчисляват, както е показано в точка А.7.5.1.
 A.7.5.2.2. Цикъл със стабилно състояние и дискретен режим
 Специфичните емисии на прахови частици e
 PM
 [g/kWh] се изчисляват по сления начин:
 A.7.5.2.2.1. При метод с един филтър
 (A.7-54)
 където:
 P
 i
 =
 мощност на двигателя в режим i [kW] със (вж. точки 6.3 и 7.7.1.2)
 WF
 i
 =
 тегловен коефициент за режима i [-]
 =
 масов дебит на праховите частици, kg/h;
 A.7.5.2.2.2. При многофилтърен метод
 (A.7-55)
 където:
 P
 i
 =
 мощност на двигателя в режим i [kW] с (вж. точки 6.3 и 7.7.1.2)
 WF
 i