Kosticovce

Kosticovce (iné názvy: bezzubé veľryby, veľryby bezzubé, veľryboblížne, lat. Mysticeti) tvoria podrad radu veľrýb. Rozlišujúci prvok medzi bezkosticovcami a týmto podradom je ten, že kosticovce majú dva rady dosiek, tzv. kostíc, namiesto zubov v hornej čeľusti, ktorými filtrujú korisť z vody. Zuby sa nachádzajú iba v zárodočnej fáze.

Najnápadnejšia na kosticovcoch je ich veľkosť, sú ešte väčšie než bezkosticovce. Samičky sú väčšie než samce. Sú to zďaleka najväčšie žijúce živočíchy. Majú dva dýchacie otvory, čo spôsobuje, že ich výdych tvorí fontánku tvaru písmena V.

Tento podrad zahŕňa štrnásť druhov v štyroch čeľadiach. Vedecké meno pochádza z gréckeho slova mystax, ktoré znamená „fúzy“.

Potrava 
Kosticovce nemajú zuby. Potravu lovia tak, že zaplavia svoju tlamu morskou vodou, ktorá obsahuje kôrovce, potom tlamu zavrú a vytvoria tlak zdvihnutím jazyka smerom k podnebiu a tým vytlačia vodu a uväznia malé oceánske živočíchy, napríklad krily alebo planktónne kôrovce.

Filtrovanie potravy ako druh stravovania používajú napríklad aj plameniaci. Pretože jednotlivý kôrovec je maličký, musia kosticovce nabrať obrovské množstvá vody, ktoré ich obsahujú k tomu aby prežili.

Správanie

Migrácia 
Kosticovce žijú vo všetkých oceánoch. Všetky druhy sa sťahujú podľa sezón. Leto trávia v studených vodách vo vyšších zemepisných šírkach, kde sa venujú konzumácii potravy. Na jeseň sa presúvajú do teplejších vôd, kde sa pária a rodia mladé. Vráskavec sivý má dokonca najdlhšiu migračnú trasu zo všetkých cicavcov.

Skákanie 
Aj napriek ich enormnej hmotnosti, sú kosticovce schopné vymrštiť takmer celé svoje obrovské telo nad vodnú hladinu. Pre svoje akrobatické schopnosti sú znám najmä vráskavce dlhoplutvé, ale aj ostatní členovia podradu kosticovcov sú schopní prelomiť vodnú hladinu alebo aspoň hlasito plesnúť o hladinu svojou chvostovou plutvou. Po výskoku sa obracajú a padajú naspäť na chrbát. Príčinu tohoto chovania sa stále nepodarilo uspokojivo vysvetliť. Možno sa snažia vyvolať silné zvukové vlny, alebo sa snažia utlmiť svrbenie spôsobené kožnými parazitmi.

Spevy 
Oproti bezkosticovcom, kosticovce nemajú schopnosť echolokácie. Zato však vedia vydávať zvuky v infrazvukovom pásme s vysokou hlasitosťou. Volania najväčších veľrýb sú počuteľné až niekoľko sto kilometrov ďaleko. Unikátne sú spevy vráskavca dlhoplutvého, ktoré sa skladajú zo zložitých sekvencií a ktoré sa u nich z roka na rok menia. Pravdepodobne sú používané pri dvorení.

. Celý prejav trvá až 30 minút.

Systematika 
Kosticovce:
 †Titanocetus sammariensis
 ?rod †Mioceta
 ?rod †Siphonocetus
 rod †Tretulias
 rod †Ulias
 čeľaď †Aetiocetidae
 čeľaď †Janjucetidae- jediný rod Janjucetus
 čeľaď †Llanocetidae – jediný rod Llanocetidae
 čeľaď †Mammalodontidae – jediný rod Mammalodon
 infrarad Chaeomysticeti
 †Eobalaenoptera harrisoni
 †Imerocetus karaganicus
 †Isocetus depauwii
 †Piscocetus sacaco
 †Tiphyocetus temblorensis
 rod †Mauicetus
 rod †Mesocetus
 rod †Otradnocetus
 rod †Peripolocetus
 čeľaď veľrybovité (Balaenidae) – napr. rody Balaena – veľryba a Eubalaena – veľryba
 nadčeľaď Balaenopteroidea
 čeľaď †Aglaocetidae
 čeľaď vráskavcovité (Balaenopteridae) – napr. rody Megaptera- vráskavec a Balaenoptera – vráskavec
 čeľaď †Diorocetidae
 čeľaď †Pelocetidae
 nadčeľaď Cetotherioidea
 rod †Mixocetus
 čeľaď Cetotheriidae - napr. rod Caperea – veľryba (ktorý sa alternatívne zaraďuje ako monotypická nadčeľaď Balaenoidea/čeľaď Neobalenidae a staršie sa zaraďoval do čeľade Balaenidae)
 čeľaď veľrybovcovité (Eschrichtiidae) – napr. rod veľrybovec; táto čeľaď sa najnovšie zaraďuje ako súčasť čeľade Balaenopteridae 
 nadčeľaď †Eomysticetoidea
 čeľaď †Cetotheriopsidae
 čeľaď †Eomysticetidae

Iné projekty

Zdroje 

 Paleobiology Database