Bezčeľustnatce

Bezčeľustnatce; lat. Cyclostomata, Cyclostomi, Marsipobranchii) sú parafyletická skupina (nadtrieda, trieda) stavovcov, opak čeľustnatcov.

Termín kruhoústnice (a slov. a lat. synonymá vyššie uvedené v zátvorke za slovom kruhoústnice) v užšom zmysle označuje len recentné taxóny mihule a sliznatky (vrátane niekoľkých ich najbližších vyhynutých príbuzných).

Všetky taxóny, ktoré sa obyčajne zaraďujú pod bezčeľustnatce, okrem kruhoústnic v užšom zmysle, sa novšie občas zaraďujú pod čeľustnatce (Gnathostomata) v širšom zmysle. Podrobnosti o tom pozri v článku čeľustnatce.

Iné názvy 
Medzi iné názvy patria: bezčeľusťovce, bezčeľustnaté, bezčeľustné, bezčeľusťové ,bezčeľustn(at)é stavovce, bezčeľustn(at)é ryby ; lat. Agnatha) alebo kruhoústnice(iné názvy: kruhoúste, kruhoúste ryby, kruhoúste stavovce

Charakteristika 
Pozri aj znaky stavovcov v článku stavovce

Na Zemi sa objavili pred vyše 500 miliónmi rokov. Kedysi to bola bohato zastúpená skupina, dnes ostali už len mihule a sliznatky. 

Sú to vodné, spravidla morské, stavovce, telo dnešných bezčeľustnatcov (teda kruhoústnic v užšom zmysle) má tvar úhora. 

Ich charakteristickým znakom odlišujúcim ich od čeľustnatcov je fakt, že čeľuste nemajú vytvorené. V prednej časti tela sú kruhovité ústa s veľa drobnými ostrými zúbkami zasahujúcimi až do pažeráka. Nemajú stavce, len chordu, ktorá je v spoločnom puzdre spolu s miechou. 

Z úst dovnútra vedú dve trubice. Vrchná je tráviaca rúra, ktorá sa ďalej mení na črevo a napokon sa končí ako análny otvor. Spodná je dýchacia trubica končiaca v žiabrovom koši, tvorenom 7 pármi žiabrových oblúkov. 

Ich mozog (rozšírená miecha v hlave chránená chrupavkovitou lebkou) je špecifický. Je len štvordielny, lebo zadný mozog nie je odlíšený od predĺženej miechy. Ostatné stavovce majú päťdielny mozog. Okrem toho je pre nich typické, že jednotlivé oddiely mozgu ležia uložené za sebou v jednej rovine. Lebka mozog neobklopuje celkom – zhora miestami chýba. Majú oči a sluchovým orgánom je vnútorné ucho.

Larva kruhoústnic sa premieňa na dospelého jedinca asi po 4-5 rokoch. U mihúl sa nazýva minoha.

Systematika 
Predovšetkým treba upozorniť na to, že ide o parafyletickú skupinu, a v systémoch požadujúcich, aby skupiny neboli parafyletické, sa už skupina „bezčeľustnatce“ nevyskytuje. Z dnešného pohľadu teda ide už len o súhrnné pomenovanie pre všetky stavovce, ktoré nie sú čeľustnatce. Z tradičných dôvodov sa ale táto skupina naďalej používa. 

Súčasný systém bezčelustnatcov je obyčajne takýto: 
kruhoústnice v užšom zmysle (t.j. sliznatky a mihule)
možno: †konodonty
†pteraspidy
†anaspidy
†telodonty
štítohlavovce/cefalaspidy (t.j. †osteostraky, †prilbovce (Galeaspida) a †Pituriaspida)
Podrobnejšie o systéme pozri v článkoch stavovce a štítohlavovce.

V minulosti sa vyhynuté bezčeľustnatce, čiže pteraspidy, anaspidy, telodonty, osteostraky, prilbovce a Pituriaspida  (konodonty sa nepovažovali za bezčeľustnatce), spolu označovali ako štítovce (=ostrakodermy; lat. Ostracodermi). Z toho vyplýva, že bezčeľustnatce podľa tradičného delenia môžeme rozdeliť na tieto taxóny:
kruhoústnice v užšom zmysle (t.j. mihule a sliznatky)
štítovce/ostrakodermy
možno: konodonty

V niektorých starších deleniach sa zaraďovali telodonty (a prípadne aj sliznatky) pod pteraspidy a ostatné vyššie uvedené taxóny (okrem konodontov) sa zaraďovali pod štítohlavovce (=cefalaspidy), čím vzniklo takéto celkové delenie bezčeľustnatcov :
pteraspidy (a sliznatky)
štítohlavovce/cefalaspidy
možno: konodonty

Referencie