2021

Rok 2021 (MMXXI) bol kalendárny rok, ktorý v súlade s gregoriánskym kalendárom začal v piatok 1. januára a skončil v piatok 31. decembra.

Organizácia spojených národov vyhlásila rok 2021 za Medzinárodný rok mieru a dôvery, Medzinárodný rok kreatívnej ekonomiky pre udržateľný rozvoj, Medzinárodný rok ovocia a zeleniny a Medzinárodný rok eliminácie detskej práce.

Udalosti 

 1. január
 Portugalsko sa ujalo predsedníctva EÚ
 európskymi hlavnými mestami kultúry roku 2021 sa stali rumunské mesto Temešvár, grécke Elefsina a srbský Nový Sad
 4. január – britský súd zamietol žiadosť USA o vydanie spoluzakladateľa WikiLeaks Juliana Assangea. USA sa proti rozsudku odvolali.
 5. január – po skončení samitu Rady pre spoluprácu arabských štátov v Perzskom a Ománskom zálive obnovili Spojené arabské emiráty, Saudská Arábia, Bahrajn a Egypt diplomatické styky s Katarom
 6. január – spoločné zasadania komôr Kongresu USA bolo prerušené kvôli prieniku priaznivcom Donalda Trumpa do rokovacej sály, útok na budovu Kapitolu si vyžiadal päť ľudských životov
 9. január – neďaleko Jakarty sa do Jávskeho mora zrútil Boeing 737 indonézskych aerolínií, na palube bolo 62 ľudí
 10. január 
 v kyrgizských prezidentských voľbách zvíťazil doterajší premiér Kirgizska Sadyr Žaparov. Paralelne s prezidentskými voľbami sa v Kirgizsku konalo aj referendum o forme vlády.
 severokórejsky vodca Kim Čong-un bol na zjazde Kórejskej strany práce (KSP) zvolený generálnym tajomníkom strany
 11. január – vyšiel apoštolský list motu proprio Spiritus Domini, ktorým pápež František ustanovil, že ministériá lektorátu a akolytátu budú prístupné aj ženám, došlo tak k pozmenieniu kán. 230 §1 CIC
 12. január – Marian Kočner a Pavol Rusko boli potvrdzujúcim rozsudkom Najvyššieho súdu právoplatne odsúdení na 19 rokov odňatia slobody za falšovanie zmeniek TV Markíza.
 13. január
 Snemovňa reprezentantov odhlasovala 222 hlasmi podanie v poradí druhej ústavnej žaloby na prezidenta USA Donalda Trumpa. Stalo sa tak po jeho telefonáte s tajomníkom štátu Georgia Bradom Raffenspergerom, v ktorom ho Trump žiadal, aby preňho našiel hlasy, a po vpáde demonštrantov podporujúcich Trumpa do budovy Kapitolu. 
 v Kalábrii sa začal proces s mafiou ’Ndrangheta s viac ako 350 obžalovanými. Ide tak o najväčší proces s mafiou od 80. rokov 20. storočia.
 estónsky premiér Jüri Ratas oznámil rezignáciu pre korupčný škandál, v ktorom figuruje jeho strana Estónska strana stredu
 14. január  
 strana Italia Viva politika Mattea Renziho opustila taliansku vládu premiéra Giuseppeho Conteho, vláda sa ocitla v kríze, vláda stratila väčšinu v senáte
 juhokórejský najvyšší súd potvrdil 20-ročný trest väzenia pre bývalú juhokórejskú prezidentku Pak Kun-hje
 15. január 
 uplynulo 20 rokov od spustenia Wikipédie, slobodnej internetovej encyklopédie. Všetky jej jazykové mutácie viac než 55 miliónov článkov.
 Rusko odstúpilo od Zmluvy o otvorenom nebi. Urobilo tak po tom, ako od zmluvy v roku 2020 odstúpilo USA. Dohoda sa zameriava na prieskumné lety zamerané na budovanie vzájomnej dôvery monitorovaním vojenských aktivít
 holandská vláda premiéra Marka Rutteho pre škandál okolo prídavkov na deti podala demisiu
 16. január 
 novým predsedom nemeckej strany Kresťanskodemokratická únia Nemecka (CDU) sa stal Armin Laschet
 horolezci prvýkrát v histórii zdolali vrchol hory K2 v priebehu zimy
 18. január
 ruský súd vzal do väzby ruského opozičného politika Alexeja Navaľného. Stalo sa tak po tom, čo sa po rehabilitácii po otrave novičokom vrátil z Nemecka do Ruska Nasledujúce dni sa v Rusku uskutočnilo viacero väčších protestov, ktoré sprevádzalo masové zatýkanie
 Medzinárodná hokejová federácia (IIHF) odobrala Bielorusku právo spoluorganizovať Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji v roku 2021. Dôvodom sú súčasná politická a epidemiologická situácia v krajine vzhľadom na bezpečnosť účastníkov.
 19. január – ruská opozícia zverejnila na kanáli Youtube investigatívny filmový dokument Dvorec dľa Putina. Istorija samoj boľšoj vziatki. Kremeľ údaje vo videu poprel.
 20. január – konala sa inaugurácia prezidenta a viceprezidenta Spojených štátov. Joe Biden sa stal 46. prezidentom Spojených štátov a Kamala Harrisová sa stala 47. viceprezidentom, prvou ženou na tomto poste.
 21. január – po protestoch verejnosti rezignoval mongolský premiér Uchnaagijn Chürelsüch. Stalo sa tak v súvislosti s pandémiou COVID-19 pre rozhorčenie verejnosti nad liečením rodičky a jej novonarodeného dieťaťa. V tejto súvislosti odstúpili aj vicepremiér zodpovedný za pandemické opatrenia, minister zdravotníctva a riaditeľ nemocnice.
 24. január – v Portugalsku sa konali prezidentské voľby. U v prvom kole ich vyhral úradujúci prezident Marcelo Rebelo de Sousa
 26. január 
 počet potvrdených prípadov COVID-19 presiahol na celom svete 100 miliónov
 taliansky premiér Giuseppe Conte odstúpil v súvislosti s politickou krízou v Taliansku z funkcie.
 státisíce indických roľníkov protestovalo v Novom Dillí proti poľnohospodárskym reformám. Demonštranti prerazili policajné zátarasy a prenikli do historického komplexu Červenej pevnosti. Policajti protestujúcich rozháňali pomocou slziaceho plynu.
  v Estónsku zložila prísahu nová vláda, premiérkou sa ako prvá žena v histórii krajiny stala Kaja Kallasová
 27. január – Rusko ratifikovalo predĺženie zmluvy o kontrole jadrových hlavíc (tzv. START 3), stalo sa tak po urýchlených rokovaniach s Washingtonom v priebehu predošlého týždňa
 31. január – Nguyễn Phú Trọng bol po tretíkrát zvolený za generálneho tajomníka Komunistickej strany Vietnamu.
 1. február – v Mjanmarsku sa uskutočnil štátny prevrat. Armáda na čele s generálom Min Aun Hlainom prevzala moc po tom, čo zadržala vrchných predstaviteľov štátu a na jeden rok vyhlásila výnimočný stav.
 2. február – ruského opozičného politika Alexeja Navaľného poslal súd na 3,5 roka do väzenia za údajné porušenie podmieneného trestu.
 10. február – čínska sonda Tchien-wen-1 úspešne vstúpila obežnú dráhu Marsu.
 12. február – novým premiérom Talianska sa stal Mario Draghi, bývalý šéf Európskej centrálnej banky.
 13. február – Senát USA v rámci procesu impeachmentu rozhodol, že bývalý americký prezident Donald Trump nie je vinný z podnecovania k vzbure. Hlasovanie sa skončilo v pomere 57 ku 43. Ku kladnému rozhodnutiu chýbalo 10 hlasov.
 14. február 
 Guinejská vláda vyhlásila stav pandémie eboly. Ide o prvé známe prípady od epidémie v rokoch 2013 až 2016
 v Katalánsku sa uskutočnili voľby do regionálneho parlamentu. Tesnými víťazmi sa stali socialisti, väčšinu však získali strany sľubujúce nezávislosť Katalánska.
 15. február – bývalá nigérijská ministerka financií Ngozi Okonjová-Iwealová bola menovaná generálnou riaditeľkou Svetovej obchodnej organizácie.
 18. február – pristávací modul misie Mars 2020 s robotickým vozidlom Perseverance a dronom Ingenuity pristál na Marse v oblasti krátera Jezero.
 19. február – Spojené štáty sa opätovne pripojili k Parížskej dohode.
 21. február – v Líbyi sa uskutočnil neúspešný pokus o atentát na ministra vnútra Fathího Bašaghu
 22. február – v Konžskej demokratickej republike zabili talianskeho diplomata Lucu Attanasia. Zavraždený bol pri útoku na konvoj misie MONUSCO v národnom parku Virunga. Krajinu už desaťročia sužujú boje súperiacich ozbrojených skupín. 
 23. február – v prezidentských voľbách v Nigeri zvíťazil bývalý minister vnútra Mohamed Bazoum.
 1. marec – bývalý francúzsky prezident Nicolas Sarkozy bol odsúdený za korupciu a obchodovanie s vplyvom.
 5. marec – Litva odmietla vydať bieloruskú opozičnú političku Svetlanu Cichanovskú, ktorá sa po prezidentských voľbách a protestoch v Bielorusku dlhodobo zdržiava v exile.
 6. marec – uplynul jeden rok od prvého zaznamenaného prípadu nákazy ochorením COVID-19 na Slovensku.
 7. marec – v celokrajinskom švajčiarskom referende schválili voliči zákaz zahaľovania tvárí na verejnosti. Zákaz podporilo viac ako 52 % voličov.
 8. marec – pápež František ukončil historicky prvú pápežskú návštevu Iraku. Počas návštevy ako prvý rímsky pápež celebroval omšu podľa chaldejského obradu. V Iraku sa stretol so šiítskym ajatolláhom Alím Sístáním a prezidentom Barhamom Sálihom. Ohlásil zároveň záujem navštíviť v septembri 2021 Slovensko.
 19. marec – v Katolíckej cirkvi sa začal Rok rodiny (), ktorý potrvá do 26. júna 2022.
 21. marec – slovenská lyžiarka Petra Vlhová vyhrala Svetový pohár v alpskom lyžovaní 2020/2021.
 22. marec – nosná raketa Sojuz-2.1a vyniesla z kozmodrómu Bajkonur v Kazachstane na obežnú dráhu 38 satelitov vrátane druhej slovenskej družice GRBAlpha.
29. marec – po šiestich dňoch sa podarilo uvoľniť kontajnerovú loď Ever Given, ktorá blokovala priechod Suezským prieplavom.

 30. marec – premiér SR Igor Matovič podal po koaličnej kríze demisiu. Vo funkcii ho nahradí doterajší minister financií Eduard Heger.
 1. apríl – prezidentka SR Zuzana Čaputová vymenovala novú vládu Eduarda Hegera.
 2. apríl – železničná nehoda pri meste Chua-lien na Taiwane si vyžiadala približne 50 obetí.
 7. apríl – dánske kráľovské letectvo prevzalo na základni Fort Worth prvú stíhačku piatej generácie Lockheed Martin F-35 Lightning II z plánovanej dodávky 27 strojov.
 9. apríl – po erupcii sopky Soufrière na karibskom ostrove Svätý Vincent bolo evakuovaných približne 16 000 ľudí.
 11. apríl – iránske jadrové zariadenie pri mesta Natanz ohlásilo problémy s elektrickou distribučnou sústavou. Irán obvinil Izrael z jadrového terorizmu, konkrétne kybernetického útoku, ktorý v zariadení spôsobil explóziu.
 16. apríl – Raúl Castro oznámil odchod z postu lídra Komunistickej strany Kuby, čím končí  dominancia rodiny Castrovcov, trvajúca od Kubánskej revolúcie.
 17. apríl – Česko vyhostilo 18 pracovníkov ruskej ambasády, pre podozrenie, že ruská tajná služba bola zapletená do výbuchov muničných skladov v roku 2014.
 19. apríl – robotický vrtuľník NASA Ingenuity vykonal na Marse prvý let motorového lietadla mimo planétu Zem.
 23. apríl – SpaceX Crew-2, druhý operačný let kozmickej lode Crew Dragon, odštartoval so 4-člennou posádkou z Kennedyho vesmírneho strediska k ISS.
 29. apríl – z kozmodrómu Wen-čchang na ostrove Chaj-nan Čína úspešne vypustila na nízku obežnú dráhu Zeme základný modul Tchien-che svojej kozmickej stanice Tchien-kung.
 30. apríl – pri davovej tlačenici počas osláv sviatku Lag ba-omer na izraelskej hore Meron zomrelo najmenej 44 ľudí.
 3. máj – v Mexiku sa pod súpravou metra na linke 12 zrútil most, zahynulo 25 ľudí a desiatky boli zranené.
 11. máj – pri útoku bývalého študenta na gymnázium v Kazani zomrelo deväť ľudí.
 18. – 22. máj – Eurovision Song Contest 2021 v holandskom Rotterdame
 21. máj – začalo sa prímerie medzi Izraelom a palestínskym hnutím Hamás. Prímerie ukončilo násilné boje, ktoré medzi stranami vypukli v súvislosti s hrozbou vysťahovania niekoľkých palestínskych rodín z predmestia Šajch Džarrá vo východnom Jeruzaleme.
 21. máj – 6. jún – 84. majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji v lotyšskej Rige
 22. máj
 erupcia sopky Nyiragongo v Konžskej demokratickej republike si vyžiadala 15 obetí, láva zničila stovky domov na predmestiach Gomy.
 čínske vozidlo Zhurong sondy Tchien-wen-1 zišlo na povrch Marsu, čím sa Čína stala iba druhou krajinou sveta, ktorá úspešne vyslala pohybujúceho sa robota na inú planétu.
 23. máj – bieloruské úrady zadržali novinára a disidenta Ramana Prataseviča potom, čo prinútili núdzovo pristáť lietadlo, ktorým cestoval z Grécka do Litvy.
 začiatok júna – v africkej Botswane bol objavený tretí najväčší známy diamant na svete
 1. jún – pápež František promulgoval apoštolskú konštitúciu Pascite gregem Dei (Paste Božie stádo), ktorou novelizoval Kódex kánonického práva. Novela priniesla zmeny v trestnom práve Latinskej katolíckej cirkvi.
 2. jún – v Izraeli sa konali prezidentské voľby, voľby vyhral Jicchak Herzog
 7. jún – kozmická sonda Juno vykonala prelet okolo Jupiterovho mesiaca Ganymede s priblížením na 1 038 km.
 9. jún – Salvádor sa stal prvou krajinou sveta, ktorá prijala Bitcoin ako zákonné platidlo, s účinnosťou od 7. septembra.
 10. jún – prstencové zatmenie Slnka pozorovateľné v Severnej Amerike, Európe a severnej Ázii
 11. jún – 11. júl – majstrovstvá Európy vo futbale 2020
 15. – 17. jún – v Bratislave sa uskutočnila konferencia GLOBSEC 2021 Bratislava Forum. Okrem mimovládnych účastníkov sa konferencie zúčastnili prezidenti troch krajín, premiéri troch krajín, 25 ministri a prostredníctvom videokonferencie aj pápež František.
 16. jún – americký prezident Joe Biden a ruský prezident Vladimír Putin sa stretli na summite v Ženeve. Dohodli sa na návrate veľvyslancov do USA a Ruska.
 18. jún – v Iráne sa uskutočnili prezidentské voľby. Voľby vyhral Ebráhím Raísí. Účasť na voľbách bola rekordne nízka.
 21. jún
 poslanci švédskeho parlamentu vyslovili nedôveru menšinovej vláde švédskeho premiéra Stefana Löfvena, stalo sa tak prvýkrát v dejinách Švédska
 v predčasných voľbách do arménskeho parlamentu drvivo zvíťazila strana Občianska dohoda (KP) premiéra Nikolu Pašinjana. Ako druhá skončila opozičná Aliancia Arménsko vedená exprezidentom Robertom Kočarjanom.
 23. jún
 ruská vojnová loď vypálila varovné výstrely, aby zabránila vstupu britského torpédoborca HMS Defender do územných vôd nárokovaných Ruskom neďaleko Krymu v Čiernom mori. Briti obvinenia odmietli s tvrdením, že sa plavili vo vodách Ukrajiny.
 Ricardo Salles, brazílsky minister pre životné prostredie rezignoval po obvinení z účasti na nelegálnom obchode s drevom z Amazónie
 maďarský prezident János Áder podpísal kontroverzný zákon proti pedofílii. Presadenie pozmeňujúcich návrhov týkajúcich sa homosexuality vyvolali ostré diskusie, demonštrácie a medzinárodnú kritiku, najmä zo strán niektorých predstaviteľov a krajín Európskej únie.
 24. jún
 pápež František prijal odstúpenie košického eparchu Milana Chautura, novým eparchom Košickej eparchie sa stal arcibiskup Cyril Vasiľ
 v okolí moravských miest Břeclav a Hodonín pri slovenských hraniciach sa prehnala extrémne silná búrka s tornádom, zranených bolo 150 ľudí.
 1. júl – Slovinsko sa ujalo predsedníctva EÚ
 2. júl – americké jednotky po dvadsaťročnom pobyte opustili leteckú základňu Bagram v Afganistane
7. júl 
 haitský prezident Jovenel Moïse bol zavraždený vo svojej vile na predmestí hlavného mesta Port-au-Prince
 Ústavný súd SR rozhodol, že referendum o predčasných voľbách by nebolo v súlade s Ústavou.
 11. júl 
 Majstrovstvá Európy vo futbale 2020 vyhralo Taliansko, ktoré vo finálovom zápase zvíťazilo nad Anglickom 2:1 po pokutových kopoch
 raketoplán SpaceShipTwo spoločnosti Virgin Galactic absolvoval suborbitálny let k hranici kozmického priestoru so šiestimi ľuďmi, vrátane zakladateľa spoločnosti Richarda Bransona
 v Moldavsku sa konali predčasné parlamentné voľby, zvíťazila stredopravá strana Akcia a solidarita prezidentky Maie Sanduovej.
 predčasné voľby v Bulharsku vyhralo hnutie Občania za európsky rozvoj Bulharska expremiéra Bojka Borisova, takmer rovnaký počet hlasov získala strana Je taký národ (ITN) na čele s televíznym moderátorom a spevákom Slavim Trifonovom.
 na Kube prepukli početné nepokoje proti komunistickej vláde, vysokým cenám a nedostatku potravín. Nasledujúce dni kubánska vláda zatkla viac ako 5000 protestujúcich, o život prišiel minimálne jeden protestujúci. Vláda z nepokojov obvinila USA.
 15. júl – silné búrky a následné povodne v západnej Európe, najmä na západe Nemecka, v Belgicku a Holandsku, si vyžiadali viac než 100 obetí na životoch
 16. júl – motu proprio Traditionis Custodes pápeža Františka nanovo zadefinovalo spôsoby používania predkoncilního misála (tzv. tridentská omša).
 19. júl – Suborbitálny nosič New Shepard absolvoval prvý let s ľudskou posádkou, v ktorej sa nachádzal aj najmladší, aj najstarší človek, ktorý kedy prekročil Karmánovu hranicu
 23. júl – 8. august – letné olympijské hry 2020 v japonskom Tokiu
 23. júl – bieloruské úrady nariadili zatvoriť 43 mimovládnych organizácií, ktoré podľa prezidenta Alexandra Lukašenka „podkopávajú Bielorusko“.
 25. júl – tuniský prezident Kajs Saíd v súvislosti s masovými protestami odvolal premiéra Hišáma Mašíšího a pozastavil činnosť parlamentu. Strana obnovy označila kroky za štátny prevrat.
 27. júl – vo Vatikáne sa začal súdny proces s kardinálom Giovannim Becciuom a spol. obvinenými zo zneužívania úradov, vydierania a podvodov, proces býva niekedy označovaný za naväčší v dejinách Vatikánu
 29. júl – ruský modul Nauka sa po počiatočných problémoch po štarte pripojil k Medzinárodnej vesmírnej stanici (ISS) namiesto modulu Pirs. Po pripojení však neplánovane zapol svoje trysky, čím stanicu vychýlil z požadovanej orientácie. Stanicu sa podarilo dostať pod kontrolu.
 29. júl – novým prezidentom Peru sa stal Pedro Castillo
 2. august – bieloruská bežkyňa Kryscina Cimanovská, ktorú národný olympijský výbor nútil k predčasnému návratu do vlasti z olympijských hier v Tokiu, získala poľské humanitárne vízum
 5. august – tigrajskí povstalci obsadili mesto Lalibäla v Etiópii, známe skalnými kostolmi na zozname svetového dedičstva UNESCO
 6. august – rover Perseverance misie Mars 2020 odobral prvú vzorku, ktorá by mala byť nasledujúcou misiou dopravená na Zem.
 9. august – Medzivládny panel o zmene klímy vydal prvú časť novej hodnotiacej správy v ktorej uvádza, že ľudská činnosť preukázateľne spôsobila nárast teploty na Zemi a viedla k menšej stabilite celej planéty
 15. august – hnutie Tálibán obsadilo po ofenzíve afgánske hlavné mesto Kábul, prezident Ašraf Ghání utiekol do Ománu a vládna moc sa rozpadla.
 17. august – Microsoft ukončil podporu prehliadača Internet Explorer
 5. september – v japonskom Tokiu sa skončili Letné paralympijské hry. Slovenská výprava získala 5 zlatých, 2 strieborné a 4 bronzové medaily.
 5. – 12. september – uskutočnil sa medzinárodný eucharistický kongres v Budapešti
 6. september – bieloruskú opozičnú líderku a členku Koordinačnej rady Maryju Kalesnikavovú odsúdili na 11 rokov väzenia. Ďalší člen rady, právnik Maksim Znak dostal 10-ročný trest.
 7. september – Tálibán predstavil prechodnú vládu Afganistanu premiéra Muhammada Hasana Achunda.
 10. september – ruská plynárenská spoločnosť Gazprom oznámila, že bola dokončená výstavba plynovodu Nord Stream 2, vedúceho po dne Baltského mora z Ruska do Nemecka.
 12. september – 15. september – konala sa návšteva pápeža Františka na Slovensku
 16. september – spoločnosť SpaceX vyslala na oběžnú dráhu prvú plne civilnú misiu Inspiration4.
 26. september – voľby do Spolkového snemu. Angela Merkelová po 16. rokoch nekandidovala na post kancelárky v čele Kresťanskodemokratickej únie
 1. október – začalo Expo 2020 v Dubaji (preložené kvôli pandémii COVID-19)
 2. október – sonda BepiColombo, spoločný projekt ESA a JAXA, vrátane slovenskej participácie, vykonala prvý z plánovaných preletov okolo planéty Merkúr.
 5. október – spoločnosť Microsoft vydala operačný systém Windows 11.
 8. – 9. október – prebehli voľby do Poslaneckej snemovne Parlamentu Českej republiky
 9. október – parlamentné voľby v Česku vyhrala koalícia SPOLU: ODS, KDU-ČSL, TOP 09 lídra Petra Fialu s 27,79 %, tesne nasledovaná hnutím ANO 2011 súčasného premiéra Andreja Babiša s 27,12 %, koalíciou Piráti a Starostovia s 15,62 % a SPD s 9,56 % platných hlasov.
 11. október – Alexander Schallenberg, doterajší minister zahraničných vecí, vystriedal na poste rakúskeho kancelára Sebastiana Kurza, ktorý rezignoval pre podozrenia z korupcie.
 13. október – herec William Shatner, známy rolou kapitána Kirka zo seriálu Star Trek, sa vo veku 90 rokov stal dosiaľ najstarším človekom, ktorý absolvoval let do vesmíru.
 20. október – Európsky parlament udelil Sacharovovu cenu za slobodné myslenie ruskému opozičnému politikovi Alexejovi Navaľnému.
 30. – 31. október – stretnutie členov skupiny G20 v Ríme
 7. november – Daniel Ortega opätovne obhájil post prezidenta Nikaraguy, úrad zastáva od roku 2007. Viaceré štáty voľby kritizovali ako frašku a podvod.
 15. november – Rusko zrealizovalo deštruktívny test protibalistického systému A-235 zničením družice Kozmos 1408 z roku 1982 za vzniku mračna kozmického odpadu.
 30. november – Barbados sa zmenil z monarchie na parlamentnú republiku na čele s prezidentkou Sandrou Masonovou namiesto britskej kráľovnej. Súčasťou Spoločenstva národov (Commonwealth) vo voľnejšej forme zostáva.
 2. december – Ženská tenisová asociácia (WTA) pozastavila svoje turnaje v Číne pre obavy o bezpečnosť tenistky Pcheng Šuaj po obvinení bývalého čínskeho vicepremiéra Čang Kao-liho zo sexuálneho napadnutia.
 12. december – obyvatelia Novej Kaledónie v referende odmietli nezávislosť na Francúzsku. Stúpenci nezávislosti referendum bojkotovali.
 13. december – Elon Musk bol vyhlásený osobnosťou roku časopisu Time.
 14. december – bieloruský opozičný politik Siarhej Cichanovski bol odsúdený k 18 rokom odňatia slobody za jeho rolu v protirežimných protestoch.
 25. december – po 25 rokoch príprav a množstve odkladov vyniesla raketa Ariane 5 z kozmodrómu Kourou vo Francúzskej Guyane vesmírny ďalekohľad Jamesa Webba. Do cieľa v libračnom bode L2 by mal doraziť za 29 dní.

Úmrtia 

 3. január – Tatiana Štefanovičová, slovenská archeologička, historička a pedagogička (* 1934)
 4. január – Tanya Roberts, americká herečka a modelka (* 1955)
 4. január – Martinus Veltman, holandský teoretický fyzik, nositeľ Nobelovej ceny (* 1931)
 5. január – Ladislav Belás, slovenský kňaz, historik a bibliotekár (* 1930)
 7. január – Michael Apted, britský režisér (* 1941)
 7. január – Henri Schwery, švajčiarsky kardinál (* 1932)
 8. január – Peter Horváth, slovenský muzeológ, historik a organizátor spoločenského a kultúrneho života (* 1943)
 8. január – Ivo Niederle, český herec, konferenciér, moderátor a komentátor (* 1929)
 9. január – Margaret Morrisonová, kanadská filozofka, ktorá sa zameriavala na filozofiu vedy (* 1954)
 9. január – Igor Rusnák, slovenský spisovateľ, dramaturg a publicista (* 1936)
 10. január – David Stypka, český spevák (* 1979)
 11. január – William Edgar Thornton, americký kozmonaut (* 1929)
 13. január – Sylvain Sylvain, americký rockový gitarista (* 1951)
 15. január – Jozef Mudrík, slovenský ekonóm a bankár (* 1934)
 16. január – Phil Spector, americký hudobný producent (* 1939)
 18. január – Ivan Horváth, slovenský hudobný skladateľ, dirigent, redaktor a dramaturg (* 1935)
 18. január – Lubomír Kaválek, československý a americký šachista (* 1942)
 19. január – Augustín Bačinský, slovenský kňaz, arcibiskup Starokatolíckej cirkvi (* 1949)
 20. január – Mira Furlanová, chorvátska herečka (* 1955)
 20. január – Harold Widom, americký matematik (* 1932)
 21. január – Věra Gondolánová, česká jazzová speváčka (* 1954)
 21. január – Dalma Špitzerová, slovenská divadelná herečka, preživšia holokaustu a členka protinacistického odboja (* 1925)
 22. január – Hank Aaron, americký basebalista (* 1934)
 23. január – Larry King, americký moderátor (* 1933)
 24. január – Jozef Klimko, slovenský právnik a pedagóg (* 1942)
 24. január – Franciszek Kokot, poľský lekár – nefrológ a endokrinológ (* 1929)
 25. január – Ján Pauliny, slovenský arabista (* 1939)
 26. január – Jiří Beránek, český sochár, maliar, vysokoškolský pedagóg (* 1945)
 26. január – Hana Maciuchová, česká herečka a pedagogička (* 1945)
 26. január – Štefan Šimák, slovenský novinár, vydavateľ a publicista (* 1948)
 26. január – Jozef Vengloš, slovenský futbalista a tréner (* 1936)
 27. január – Cloris Leachmanová, americká herečka (* 1926)
 28. január – Paul Josef Crutzen, holandský chemik, nositeľ Nobelovej ceny (* 1933)
 28. január – Cicely Tyson, americká herečka a modelka (* 1924)
 29. január – Július Rybák, slovenský rusista, prekladateľ, vydavateľ a vysokoškolský profesor (* 1933)
 29. január – Hilton Valentine, anglický hudobník a skladateľ (* 1943)
 30. január – Marc Wilmore, americký televízny scenárista, producent, herec a komik (* 1963)
 31. január – Andrej Hryc, slovenský herec, podnikateľ a politik (* 1949)
 31. január – Juraj Šebo, slovenský spisovateľ (* 1943)
 31. január – Ladislav Štaidl, český hudobník, dirigent, skladateľ a textár (* 1945)
 1. február – Robo Kazík, slovenský spevák (* 1947)
 4. február – Millie Hughesová, americká astronautka (* 1945)
 5. február – Christopher Plummer, kanadský herec (* 1929)
 6. február – Krzysztof Kowalewski, poľský herec (* 1937)
 8. február – Jean-Claude Carrière, francúzsky scenárista, herec a režisér (* 1931)
 9. február – Chick Corea, americký jazzový pianista a skladateľ (* 1941)
 9. február – Josef Kolmaš, český sinológ a tibetológ (* 1933)
 10. február – Larry Flynt, americký vydavateľ (* 1942)
 10. február – Jozef Chren, slovenský kresťanskodemokratický politik (* 1931)
 11. február – Rowena Morrillová, americká ilustrátorka sci-fi a fantasy (* 1944)
 11. február – Isadore Singer, americký matematik a profesor (* 1924)
 14. február – Viktor Krupa, slovenský jazykovedec (* 1936)
 14. február – Peter Martinček, slovenský hudobný skladateľ (* 1962)
 14. február – Carlos Menem, prezident Argentíny (* 1930)
 16. február – Jan Sokol, český filozof, politik a vysokoškolský pedagóg (* 1936)
 20. február – Milan Hutta, slovenský analytický chemik (* 1955)
 20. február – Marta Králiková-Labajová, šéfredaktorka detskej redakcie slovenskej televízie (* 1936)
 20. február – Ľubomír Petrák, slovenský politik, poslanec NR SR a starosta Hurbanovej Vsi (* 1961)
 22. február – Lawrence Ferlinghetti, americký básnik, maliar, liberálny aktivista a vydavateľ (* 1919)
 24. február – Daniel Škoviera, slovenský klasický filológ, vysokoškolský učiteľ a prekladateľ (* 1946)
 27. február – Vladimír Sadílek, slovenský herec a divadelný režisér (* 1945)
 3. marec – Vojtech Boháč, slovenský vysokoškolský profesor, dekan a gréckokatolícky kňaz
 4. marec – Hugh Newell Jacobsen, americký architekt (* 1929)
 4. marec – František Lízna, český jezuitský kňaz aktívny v sociálnom apoštoláte (* 1941)
 5. marec – Vilém Holáň, český politik, bývalý minister obrany Česka (* 1938)
 5. marec – Anton Urban, slovenský futbalista, reprezentant Česko-Slovenska a tréner (* 1934)
 7. marec – Lars Göran Petrov, švédsky hudobník, spevák a skladateľ (* 1972)
 9. marec – John Polkinghorne, britský časticový fyzik a teológ (* 1930)
 10. marec – Jozef Stražan, slovenský herec (* 1943)
 10. marec – Jan Vodňanský, český spisovateľ, herec a pesničkár (* 1941)
 13. marec – Štefan Schneider, slovenský priemyselný dizajnér a vysokoškolský profesor (* 1948)
 15. marec – Yaphet Kotto, americký herec (* 1939)
 15. marec – Michal Polák, český spevák a gitarista (* 1944)
 16. marec – Ivan Kluvánek, slovenský horolezec (* 1927)
 16. marec – Štefan Mandžár, slovenský herec a dabingový režisér (* 1952)
 17. marec – Eugen Magda, slovenský športový novinár, publicista a spisovateľ (* 1939)
 17. marec – John Magufuli, bývalý prezident Tanzánie (* 1959)
 18. marec – Hermann Flaschka, rakúsky teoretický fyzik a matematik (* 1945)
 20. marec – Milan Kopačka, slovenský operný spevák (tenor) (* 1932)
 22. marec – Peter Viktor Ličko, slovenský hudobný skladateľ a pedagóg (* 1946)
 23. marec – Hana Hegerová, česko-slovenská speváčka, šansonierka a herečka (* 1931)
 23. marec – Otto Krajňák, slovenský zjazdový lyžiar, reprezentant ČSR (* 1925)
 23. marec – George Segal, americký herec a hudobník (* 1934)
 24. marec – Jessica Walter, americká herečka (* 1941)
 25. marec – Richard Marsina, slovenský historik, archivár, znalec slovenského a uhorského stredoveku (* 1923)
 26. marec – Jozef Bobalik, slovenský politický väzeň sovietskeho režimu (* 1928)
 27. marec – Petr Kellner, český podnikateľ a najbohatší Čech podľa rebríčka Forbes za rok 2020 (* 1964)
 31. marec – Jozef Podprocký, slovenský hudobný skladateľ (* 1944)
 1. apríl – Isamu Akasaki, japonský fyzik, odborník na technológiu polovodičov (* 1929)
 1. apríl – Hugo Portisch, rakúsky novinár, rodák z Bratislavy (* 1927)
 3. apríl – Christian Wiyghan Tumi, kamerunský kardinál, emeritný arcibiskup Doualy (* 1930)
 4. apríl – Robert Mundell, kanadský ekonóm, držiteľ Nobelovej ceny (* 1932)
 5. apríl – Krzysztof Krawczyk, poľský spevák (* 1946)
 6. apríl – Hans Küng, švajčiarsky katolícky teológ a kňaz (* 1928)
 7. apríl – Karel Pacner, český publicista, žurnalista a autor literatúry faktu (* 1936)
 8. apríl – John Naisbitt, americký prognostik, futurológ, spisovateľ, poradca a manažér (* 1929)
 9. apríl – DMX, americký raper a herec (* 1970)
 9. apríl – Princ Philip, vojvoda z Edinburghu, manžel britskej kráľovnej Alžbety II. (* 1921)
 10. apríl – Edward Idris Cassidy, austrálsky kardinál, emeritný predseda Pápežskej rady pre napomáhanie jednoty kresťanov a Komisie pre náboženské vzťahy so židmi (* 1924)
 12. apríl – Erzsébet Dolník, poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky (* 1940)
 16. apríl – Helen McCrory, anglická herečka (* 1968)
 16. apríl – Felix Silla, americký herec (* 1937)
 19. apríl – Emília Došeková, slovenská herečka, recitátorka, speváčka – šansoniérka a televízna scenáristka (* 1937)
 19. apríl – Tomáš Winkler, slovenský literárny historik, kultúrny historik, literárny kritik, redaktor (* 1940)
 21. apríl – Róbert Hutyra, česko-slovenský reprezentant v cyklistike, známy tiež svojím útekom za železnú oponu v teplovzdušnom balóne s manželkou, deťmi a dokonca s pretekárskym bicyklom (* 1944)
 21. apríl – Carl Spielvogel, americký diplomat (* 1928)
 23. apríl – Milva, talianska speváčka a herečka (* 1939)
 24. apríl – Christa Ludwig, nemecká operná a koncertná speváčka, mezzosopranistka (* 1928)
 25. apríl – Ivan M. Havel, český vedec, brat prezidenta Václava Havla (* 1938)
 28. apríl – Michael Collins, americký astronaut a skúšobný pilot (* 1930)
 28. apríl – El Risitas, španielsky komik a herec (* 1956)
 1. máj – Olympia Dukakis, americká herečka, producentka, režisérka a aktivistka (* 1931)
 4. máj – Nick Kamen, anglický model, spevák a hudobný skladateľ (* 1962)
 5. máj – Jaroslav Mareš, český spisovateľ, cestovateľ a zoológ (* 1937)
 8. máj – Helmut Jahn, nemecký architekt (* 1940)
 9. máj – Viliam Turčány, slovenský básnik, prekladateľ a literárny vedec (* 1928)
 11. máj – Norman Lloyd, americký herec, režisér a producent (* 1914)
 14. máj – Milan Ftáčnik, slovenský vysokoškolský pedagóg a politik (* 1956)
 18. máj – Franco Battiato, taliansky spevák, skladateľ, režisér a maliar (* 1945)
 18. máj – Charles Grodin, americký herec (* 1935)
 18. máj – Milan Novák, slovenský hudobný skladateľ (* 1927)
 19. máj – Marta Nitranová, slovenská operná speváčka, soprán (* 1942)
 21. máj – Svetozár Štúr, slovenský hudobný skladateľ a dirigent (* 1951)
 22. máj – Jiřina Šiklová, česká sociologička, publicistka a spisovateľka, signatárka Charty 77 (* 1935)
 25. máj – Prokip Kolisnyk, umelec ukrajinského pôvodu pôsobiaci v Prešove (* 1957)
 26. máj – Jozef Struhař, slovenský architekt (* 1935)
 26. máj – Július Viršík, slovenský rozhlasový moderátor (* 1964)
 27. máj – Viliam Hájovský, slovenský komunálny politik a podnikateľ (* 1949)
 29. máj – Joe Lara, americký herec, hudobník a bojový umelec (* 1962)
 2. jún – Bill Scanlon, americký profesionálny tenista (* 1956)
 3. jún – Francis Lee Bailey, americký právnik (* 1933)
 4. jún – Friederike Mayröckerová, rakúska spisovateľka a poetka (* 1924)
 5. jún – T. B. Joshua, nigérijský kresťanský kazateľ, televízny evanjelista a prorok (* 1963)
 6. jún – Ei-iči Negiši, japonský chemik, nositeľ Nobelovej ceny (* 1935)
 9. jún – Gottfried Böhm, nemecký architekt, nositeľ Pritzkerovej ceny za rok 1986. Bol považovaný za architekta expresionizmus ako aj post-Bauhausu (* 1920)
 9. jún – Libuše Šafránková, česká filmová a televízna herečka (* 1953)
 13. jún – Ned Beatty, americký herec (* 1937)
 15. jún – Vladimir Šatalov, sovietsky kozmonaut (* 1927)
 17. jún – Kenneth Kaunda, prvý prezident Zambie (* 1924)
 21. jún – Nina Divíšková, česká herečka (* 1936)
 21. jún – Masatomi Ikeda, japonský učiteľ bojového umenia aikido, držiteľ technického stupňa 7.Dan Aikikai (* 1940)
 21. jún – Mamady Keïta, guinejský bubeník, špecializujúci sa na hru na nástroji djembe (* 1950)
 23. jún – John McAfee, britsko-americký podnikateľ a zakladateľ softvérovej spoločnosti McAfee (* 1945)
 29. jún – Donald Rumsfeld, americký politik a obchodník, v rokoch 2001 – 2006 minister obrany USA (* 1932)
 1. júl – Vítězslav Vávra, český spevák a bubeník (* 1953)
 2. júl – Juraj Haríň, slovenský hudobný vydavateľ, novinár, redaktor a producent (* 1973)
 5. júl – Raffaella Carrà, talianska speváčka, herečka, tanečníčka a televízna moderátorka (* 1943)
 7. júl – Jovenel Moïse, obchodník a podnikateľ, 45. prezident Haiti (* 1968)
 12. júl – Ladislav Potměšil, český herec (* 1945)
 15. júl – Jaroslav Paška, slovenský politik, minister školstva (* 1954)
 18. júl – Milan Lasica, slovenský herec a humorista (* 1940)
 18. júl – František Nedvěd, český spevák, gitarista, skladateľ a textár (* 1947)
 19. júl – Juraj Kubánka, slovenský choreograf a tanečník (* 1928)
 19. júl – Chuck E. Weiss, americký pesničkár (* 1945)
 22. júl – Pavel Pelc, český hudobník, basgitarista, spevák, skladateľ a podnikateľ (* 1949)
 23. júl – Steven Weinberg, americký fyzik, nositeľ Nobelovej ceny (* 1933)
 25. júl – Ján Kotuľa, slovenský politik (* 1950)
 26. júl – Albert Bandura, kanadský psychológ, emeritný profesor psychológie na Stanfordskej univerzite (* 1925)
 26. júl – Július Binder, slovenský manažér a politik (* 1931)
 26. júl – Joey Jordison, americký bubeník, skladateľ a producent, známy najmä ako bubeník a spoluzakladateľ americkej nu-metalovej skupiny Slipknot, a taktiež ako gitarista americkej horrorpunkovej skupiny Murderdolls (* 1975)
 28. júl – Roberto Calasso, taliansky filozof, znalec mytológie, publicista a vydavateľ (* 1941)
 28. júl – Dusty Hill, americký basgitarista, klávesista a spevák (* 1949)
 28. júl – Ivan Saktor, slovenský odborový predák a politik, primátor Banskej Bystrice a prezident Konfederácie odborových zväzov (* 1954)
 29. júl – Dušan Roll, slovenský spisovateľ, ilustrátor a režisér (* 1928)
 29. júl – Albert Vanhoye, v čase úmrtia najstarší francúzsky kardinál, jezuita, významný biblista (* 1923)
 4. august – Paul Johnson, americký house DJ a hudobný producent (* 1971)
 8. august – Jaan Kaplinski, estónsky filozof, básnik, spisovateľ a kritik (* 1941)
 10. august – Eduardo Martínez Somalo, španielsky kardinál, emeritný kardinál camerlengo a emeritný prefekt Kongregácie pre inštitúty zasväteného života a spoločnosti apoštolského života (* 1927)
 13. august – Carolyn J. Spellmanová-Shoemakerová, americká astronómka (* 1929)
 14. august – Ján Turan, slovenský spisovateľ detskej literatúry (* 1932)
 15. august – Gerd Müller, nemecký futbalista (* 1945)
 16. august – Sean Lock, britský komik a herec (* 1963)
 20. august – Ian Carey, americký house DJ, hudobník a hudobný producent, ktorý žil v Miami na Floride (* 1975)
 24. august – Charlie Watts, britský rockový bubeník (* 1941)
 25. august – Metin Çekmez, turecký divadelný, filmový a televízny herec (* 1945)
 25. august – Ľudovít Petránsky, slovenský teoretik a historik výtvarných umení, pedagóg (* 1943)
 26. august – Ivan Koza, slovenský lekár – onkológ a univerzitný profesor (* 1940)
 28. august – Dmitrij Afinogenov, ruský byzantológ a klasický filológ (* 1965)
 28. august – Teresa Żylis-Gara, poľská sopranistka (* 1930)
 29. august – Ron Bushy, americký rockový bubeník (* 1941)
 29. august – Jacques Rogge, belgický lekár, športový funkcionár a bývalý predseda MOV (* 1942)
 31. august – Julie Dittyová, americká tenistka (* 1979)
 1. september – Shannon Spruill, americká profesionálna wrestlerka (* 1975)
 2. september – Boris Fonkič, ruský historik, špecialista na byzantskú paleografiu a grécko-ruské vzťahy (* 1938)
 2. september – Mikis Theodorakis, grécky hudobný skladateľ (* 1925)
 5. september – Sarah Harding, anglická speváčka, modelka a herečka, členka kapely Girls Aloud (* 1981)
 6. september – Jean-Paul Belmondo, francúzsky herec (* 1933)
 6. september – Michael K. Williams, americký herec (* 1966)
 9. september – Mária Spoločníková, slovenská reštaurátorka, maliarka, publicistka, historička umenia a grafička (* 1926)
 10. september – Jorge Sampaio, portugalský politik, právnik a bývalý prezident Portugalskej republiky (* 1939)
 11. september – Abimael Guzmán, peruánsky profesor filozofie, zakladateľ a dlhoročný vodca maoistickej militantnej organizácie Svetlý chodník (* 1934)
 13. september – Dorota Filová, slovenská reštaurátorka, špecializala sa na reštauráciu ikon a polychrómovanej drevorezby (* 1936)
 13. september – Antony Hewish, britský rádioastronóm, nositeľ Nobelovej ceny (* 1924)
 14. september – Ján Iľanovský, slovenský generál, účastník Slovenského národného povstania (* 1922)
 14. september – Norm MacDonald, kanadský herec a komik (* 1959)
 14. september – Ivan Varga, slovenský chemik a politik, poslanec Národnej rady SR za SMER-SD v rokoch 2002 – 2016 (* 1953)
 16. september – George Mraz, americký jazzový kontrabasista českého pôvodu (* 1944)
 16. september – Clive Sinclair, britský elektrotechnik, podnikateľ a vynálezca, priekopník v oblasti spotrebnej elektroniky a domácich počítačov (* 1940)
 21. september – Anton Marec, slovenský prozaik a dramatik, autor literatúry pre deti a mládež (* 1953)
 26. september – José Freire Falcão, brazílsky kardinál, emeritný arcibiskup Brazílie (* 1925)
 28. september – Ľuboš Jurík, slovenský spisovateľ, novinár a politológ (* 1947)
 29. september – Alexandre José Maria dos Santos, mozambický kardinál, emeritný arcibiskup Maputa (* 1924)
 30. september – Lýdia Ragačová, slovenská scenáristka, prozaička a dramaturgička (* 1947)
 3. október – Blanka Bohdanová, česká herečka a maliarka (* 1930)
 3. október – Vojtech Majling, slovenský fotograf, zberateľ ľudovej slovesnosti a priekopník atletickej chôdze na Slovensku (* 1938)
 4. október – Gejza Szabados, slovenský džezový bubeník (* 1949)
 16. október – Alan Hawkshaw, anglický hudobník a hudobný skladateľ (* 1937)
 18. október – Edita Gruberová, slovenská sopranistka (* 1946)
 18. október – Colin Powell, americký generál a politik (* 1937)
 19. október – Hanuš Domanský, slovenský hudobný skladateľ a redaktor (* 1944)
 22. október – Peter Scolari, americký herec (* 1955)
 23. október – Jozef Kyselica, slovenský kňaz, provinciál Spoločnosti Ježišovej na Slovensku, univerzitný pedagóg (* 1949)
 24. október – James Michael Tyler, americký herec (* 1962)
 30. október – Jana Altmannová, česká herečka (* 1944)
 30. október – Miroslav Středa, český divadelný a filmový herec a dabér (* 1945)
 1. november – Aaron Beck, americký psychiater (* 1921)
 3. november – Boris Sádecký, slovenský hokejista (* 1997)
 5. november – Dušan Pašek ml., slovenský hokejový útočník (* 1985)
 6. november – Jozef Cesnak, slovenský maliar a ilustrátor (* 1936)
 6. november – Pavol Molnár, slovenský futbalista (* 1936)
 7. november – Dean Stockwell, americký herec (* 1936)
 8. november – Miroslav Cipár, slovenský maliar, grafik, ilustrátor a sochár (* 1935)
 10. november – Miroslav Žbirka, slovenský spevák, skladateľ, spoluzakladateľ a bývalý člen skupiny Modus (* 1952)
 11. november – Frederik Willem de Klerk, exprezident Južnej Afriky (* 1936)
 13. november – Tibor Gáll, slovenský maliar a grafik (* 1930)
 13. november – Wilbur Smith, britsko-juhoafrický spisovateľ, autor dobrodružných románov (* 1933)
 14. november – Eugen Gindl, slovenský novinár, scenárista a aktivista (* 1944)
 16. november – Eva Križanová, jednou zo zakladateľských osobností slovenskej pamiatkovej starostlivosti (* 1932)
 18. november – Zoltán Jurko, slovenský silový trojbojár a tréner silového trojboja (* 1940)
 21. november – Ján Letz, slovenský filozof a profesor (* 1936)
 22. november – Noah Gordon, americký spisovateľ (* 1926)
 22. november – Allen Kassof, americký sociológ, univerzitný profesor a riaditeľ nadácie Projekt etnických vzťahov (PER) (* 1930)
 22. november – Hilda Múdra, slovenská trénerka krasokorčuľovania (* 1926)
 23. november – Čon Tu-hwan, prezident Južnej Kóreje (* 1931)
 26. november – Michael Fisher, anglický fyzik žijúci v USA, ktorý sa zaoberal aj chémiou a matematikou (* 1931)
 26. november – Stephen Sondheim, americký hudobný skladateľ a textár (* 1930)
 29. november – Miroslav Koóš, slovenský chemik, vysokoškolský pedagóg a vedecko-výskumný funkcionár (* 1952)
 30. november – Lev Bukovský, slovenský matematik (* 1939)
 1. december – Petr Uhl, český novinár a politik, počas normalizácie disident a signatár Charty 77 (* 1941)
 1. december – Miroslav Zikmund, český cestovateľ, spisovateľ, fotograf, dokumentárny režisér a spisovateľ (* 1919)
 3. december – Lamine Diack, senegalský športový funkcionár, bývalý prezident Medzinárodnej atletickej federácie (* 1933)
 3. december – Peter Nagy, česko-slovenský a neskôr slovenský vodnoslalomár (* 1964)
 5. december – Bob Dole, americký právnik a republikánsky politik (* 1923)
 5. december – Michael Hoskin, britský historik astronómie a vedy (* 1930)
 5. december – Jacques Tits, francúzsky matematik narodený v Belgicku (* 1930)
 6. december – János Kóbor, maďarský hudobník, spevák a gitarista rockovej skupiny Omega (* 1943)
 6. december – Kåre Willoch, nórsky politik a ekonóm (* 1928)
 9. december – Lina Wertmüllerová, talianska filmová režisérka (* 1928)
 11. december – Jozef Karvaš, slovenský džezový hudobník, trubkár, trombonista, kapelník, aranžér, textár a spevák (* 1945)
 11. december – Anne Riceová, americká spisovateľka (* 1941)
 12. december – Zdeněk Kukal, český geológ, petrológ a oceánograf (* 1932)
 14. december – Ladislav Stromček, slovenský katolícky kňaz,  prvý generálny vikár Žilinskej diecézy (* 1960)
 18. december – Richard Rogers, britský architekt známy predovšetkým svojimi modernistickými a funkcionalistickými budovami (* 1933)
 19. december – Robert Howard Grubbs, americký chemik, nositeľ Nobelovej ceny (* 1942)
 21. december – Ivan Hopta, slovenský politik, predseda ľavicovej strany ÚSVIT (* 1958)
 22. december – Jozef Darmo, slovenský novinár a pedagóg (* 1932)
 23. december – Joan Didion, americká spisovateľka a novinárka (* 1934)
 24. december – Jozef Burian, poslanec Národnej rady SR (* 1960)
 25. december – Richard Marcinko, príslušník špeciálnych jednotiek SEAL amerického vojenského námorníctva (* 1940)
 26. december – Jean-Marc Val lée, kanadský filmový režisér a scenárista (* 1963)
 26. december – Karolos Papulias, grécky politik, prezident v rokoch 2005 – 2015 (* 1929)
 26. december – Desmond Tutu, juhoafrický anglikánsky arcibiskup (* 1931)
 26. december – Edward Osborne Wilson, americký prírodovedec, biológ a entomológ (* 1929)
 28. december – Róbert Martinko, slovenský a československý politik, po nežnej revolúcii československý minister bez kresla a minister spojov (* 1936)
 30. december – Karel Loprais, český automobilový pretekár na nákladných automobiloch Tatra (* 1949)
 31. december – Betty Whiteová, americká herečka a komediantka (* 1922)

Iné projekty

Referencie 

 
2021