Ondrej Richard Halaga

Prof. PhDr. Ondrej Richard Halaga, DrSc. h. c. (* 4. marec 1918, Veľký Šariš – † 13. február 2011, Košice) bol slovenský historik a vedec. Zaoberal sa stredovekými a ranonovovekými dejinami Východného Slovenska, predovšetkým Košíc, v celoeurópskom kontexte. Výsledkom jeho činnosti je vyše 500 vedeckých prác a štúdií publikovaných doma i v Poľsku, Nemecku, Rakúsku, Maďarsku a Taliansku.

Bol členom Poľskej akadémie vied a umení. V roku 2008 mu bolo v rámci súťaže Vedec roka SR udelené uznanie za celoživotné dielo.

Mladosť a štúdiá 
Ondrej R. Halaga bol synom chudobného šarišského pastiera. Napriek skromným rodinným pomerom získal súkromné vzdelanie v Banskej Bystrici a gymnaziálne vzdelanie v Prešove. V rokoch 1940 – 1945 študoval filozofiu a históriu na Slovenskej univerzite v Bratislave (dnes Filozofická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave). Po skončení druhej svetovej vojny sa vrátil na východné Slovensko. Najprv v Prešove organizoval občianske demokratické hnutie a neskôr začal pôsobiť v Košiciach.

Boj za univerzitu v Košiciach 
V Košiciach sa stal redaktorom denníka Demokrat a obnovil spolok Východoslovenský akademik, ktorého rovnomenný časopis aj redigoval. Ľudia združení okolo Halagu v spolku aktívne lobovali za obnovu vysokoškolskej tradície v Košiciach. Vtedajší povereník vnútra Gustáv Husák však spolok rozpustil, preto Halaga vytvoril ďalší spolok Svojina, ktorý sa stal centrom východoslovenskej kultúrnej elity do jeho zrušenia v roku 1951. V roku 1959 sa v Košiciach podarilo založiť Univerzitu Pavla Jozefa Šafárika. Medzičasom sa Halaga stal riaditeľom Archívu mesta Košice a v roku 1961 vedúcim pracovníkom SAV v Bratislave.

Zákaz činnosti 
Po okupácii Česko-Slovenska v roku 1968 mala akákoľvek redakcia zákaz vydávania Halagových prác. Tie mohli byť nanajvýš citované, ale bez uvedenia autorovho mena. Hlavným dôvodom jeho vyradenia bol fakt, že Halaga bránil pred osudom Podkarpatskej Rusi východné Slovensko. Vedcovi bolo znemožnené stať sa docentom. Od roku 1974 pôsobil v Spoločenskovednom ústave SAV, v roku 1981 ho však prepustili. V roku 1985 bol dokonca prepadnutý vo vlastnej pracovni. V období pred rokom 1989 tak pracoval a publikoval v zahraničí, predovšetkým v Nemecku a Francúzsku.

Rehabilitácia 
Po nežnej revolúcii bolo mnoho Halagových prác vydaných na Slovensku. V roku 2001 mu bol udelený titul Dr.Sc.h.c. (Doctor honoris causa), ktorý sa dovtedy udeľoval iba cudzincom.

Najvýznamnejšie diela 
 Právny, územný a populačný vývoj mesta Košíc -  základná príručka dejinného vývinu Košíc zdôrazňujúca ich postavenie, vydaná v roku 1967, bola prílohou pre preradenie Košíc na úroveň okresu rozdeleného na päť mestských obvodov (1968).
 Acta Iudicaria Civitatis Cassoviensis 1393 – 1405. Das älteste Kaschauer Stadtbuch – rukopis pripravený do tlače bol v druhej polovici 80.rokov odovzdaný kultúrnemu atašé Západného Nemecka v Prahe, preklad tejto významnej stredovekej pamiatky bol vydaný iba v nemčine v Mníchove v roku 1994.
 Košice – Balt. Výroba a obchod v styku východoslovenských miest s Pruskom (1275 – 1526) – kniha venujúca pozornosť stredovekému obchodu medzi Uhorskom a severnou a západnou Európou prostredníctvom kupeckej metropoly Košice, keďže ideologicky vyhovujúca, bola vydaná v roku 1975, pre veľký medievalistický záujem vyšla i v Nemecku.
 Počiatky Košíc a zrod metropoly – Halaga na diele pracoval v 80. rokoch počas pôsobenia na parížskej univerzite École des hautes études en sciences sociales, mesto Košice ju vydalo v roku 1991.
 Východoslovenský slovník – fundamentálne lingvisticko-historické dielo, slovník 60 000 východoslovenských výrazov z obdobia rokov 921 – 1918 s ich slovenskými a českými paralelami, vydaný až v roku 2001.

Zdroje 
 
 
 
 

Slovenskí historici
Dejiny Košíc
Slovenskí autori náučnej literatúry
Osobnosti z Veľkého Šariša
Absolventi Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave