joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Oľdza

Oľdza () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Dejiny 
Roku 1239 sa spomína obec ako Olgia, roku 1259 ako Ouga. V listine z roku 1251 sa spomínajú Iobagio castri de Ovga, čiže poddaní obce Ovga (vyslovovalo sa zrejme podľa miestneho nárečia ako Óďa). Podľa J. Stanislava môže ísť o názov odvodený z predpokladaného slovanského slova Oldza, ale presvedčivé dôkazy neexistujú. Názov mohol byť odvodený aj od osobného mena. Usadlosť vznikla medzi 10. a 12. storočím v hraničnom pásme uhorského štátu. Pred rokom 1851 ju obývalo 297 rímskych katolíkov a 34 židov, všetci sa hlásili k maďarskej národnosti. V tých časoch sa o obci píše, že chotár je málo úrodný, lebo pôda je piesčitá a kamenistá, ale má bohaté pasienky, ktoré sú základom chovu dobytka.

Zemepánom od nepamäti bola rodina Olgyayovcov, neskôr sa hrdila svojou kúriou v Oľdzi vdova po Lajosovi Udvarnokym. Podľa iného prameňa patrí roku 1251 bratislavskému hradu a spomína sa ako Ouga alebo Ougya a bratislavský podžupan Puer jej časť daroval istému majstrovi Böjtösovi. V 14. storočí je spomínaný v listinách rodiny Olgyayovcov. V listine kráľa Mateja z 29. mája 1488 je spomínaná pod menom Ogya.

Neskôr boli jej vlastníkmi rodiny Udvarnokyovcov a Bacsákovcov. V prvej polovici 19. storočia mali v chotári obce významné majetky Olgyayovci Karol, Žigmund a Vendelín Bacsák. Zaujímavé sú chotárne názvy Félnyárasd, Longordócz a Macsola.

Na začiatku 20. storočia obec tvorilo 48 domov s 248 rímsko-katolíckymi obyvateľmi, napospol maďarskej národnosti. Obec nemala kostol, poštu, telegraf ani železničnú stanicu. Tieto služby obyvateľom zabezpečovali susedné obce. Slovenský názov Oľdza bol zavedený v roku 1948.

V súčasnosti sa na rozsiahlom území vo veľkom stavajú rodinné domy, ktoré majú vplyv na nárast počtu obyvateľov (2018: 503 obyvateľov). V obci žije 41,68% maďarskej populácie, ktorá je na ústupe.

Národnostné zloženie

Hospodárstvo 
V katastrálnom území obce sa nachádzajú významné zásoby štrkopieskov nadregionálneho významu na báze riečnych náplavov Dunaja a Malého Dunaja. V oblasti, kde leží obec Oľdza, sú lokalizované aj významné zdroje kvalitnej pitnej vody vo väčšej hĺbke (katastrálne územie obce patrí do Chránenej vodohospodárskej oblasti Žitný ostrov).

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Dunajská Streda
Nový Život

Nový Život (historicky , ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Časti obce 
 Vojtechovce (, do roku 1948 oficiálny názov Bélvata)
 Tonkovce ()
 Eliášovce ()
 Malý Máger

Národnostné zloženie obyvateľstva

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Petra a Pavla v časti Eliášovce, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z druhej polovice 15. storočia. Barokovou úpravou prešiel v roku 1681, ranoklasicisticky v rokoch 1770-1773 a 1780. Hlavný oltár je klasicistický z obdobia okolo roku 1800. Na oltári je umiestnená gotická Madona z roku 1458. Na stenách kostola sú umiestnené epitafy prepošta Mateja Ilešháziho a Štefana Ilešháziho z roku 1838. Pôvodná kamenná gotická krstiteľnica je umiestnená vo dvore priľahlej fary. Fasády kostola sú členené polkruhovo ukončenými oknami s kamennými osteniami a dekoratívnymi kazetami. Veža vyrastá zo štítového priečelia s volútami vo forme rizalitu. Je členená pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a dekoratívnymi konzolami a barokovou helmicou. 

 Pálfiovský kaštieľ v časti Tonkovce, dvojpodlažná pôvodne neskorobaroková stavba na pôdoryse písmena U z 18. storočia. Výraznou eklektickou prestavbou a rozšírením prešiel v druhej polovici 19. storočia. V súčasnosti je kaštieľ obnovený a v súkromnom vlastníctve. Fasáde kaštieľa dominujú dve bočné krídla s arkiermi, stredný rizalit je doplnený o trojosový portikus s balkónom. Výrazným prvkom fasády sú bohato dekorované vikiere odkazujúce na francúzsku tradíciu, na ose rizalitu je to vežica s ihlancovou helmicou. Fasáda je členená kordónovou rímsou, pilastrami, okná na poschodí majú bohato štukované suprafenestry. Okolo kaštieľa sa nachádza rozľahlý krajinársky park.

Osobnosti obce

Rodáci 
 István Holocsy (* 1898 - † 1929), salezián, misionár (zomrel v Peru).

Referencie

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Dunajská Streda
Mierovo

Mierovo (, ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Národnostné zloženie obyvateľstva

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Všetkých svätých, jednoloďová románska stavba s polkruhovou apsidou a malou strešnou vežou, z druhej polovice 13. storočia. Barokovou úpravou prešiel v 18. storočí, historizujúcou na začiatku 20. storočia, keď zanikli viaceré pôvodné detaily, ako tri románske štrbinové okná či južný gotický portál. Obnovou prešiel v roku 2002. V interiéri sa nachádza barokový oltár z polovice 18. storočia. Apsida má atypický nepôvodný rovný strop. Fasády sú členené polkruhovo ukončenými oknami, po rekonštrukcii je na južnej stene prezentovaný fragment gotického portálu. Strešná veža je ukončená ihlancovou helmicou.

 Neskorobarokový kaštieľ, dvojpodlažná stavba na pôdoryse obdĺžnika so stredným rizalitom, z druhej polovice 18. storočia. Úpravammi prešiel v druhej polovici 19. storočia. V druhej polovici 20. storočia tu sídlila škola a MNV. V súčasnosti je kaštieľ v súkromnom vlastníctve. Fasády kaštieľa sú členené kordónovou rímsou a nárožným kvádrovaním. Okná majú ostenia a nadokenné rímsy, na poschodí s podokennými kazetami.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Apsida.sk- profil románskeho kostola

 
Obce okresu Dunajská Streda
Mad

Mad () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Reformovaný kostol, jednoloďová klasicistická tolerančná stavba s polygonálnym záverom a predstavanou vežou, z roku 1788. Stojí na mieste staršieho dreveného kostola. V roku 1925 prešiel obnovou. Interiér kostola je plochostropý. Nachádza sa tu drevená empora a zariadenie z doby jeho vzniku. Fasády sú členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Veža je členená pilastrami a kordónovými rímsami, ukončená je korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou. 

 Rímskokatolícka kaplnka sv. Jána Nepomuckého, jednoloďová neoklasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1869. V roku 1945 bola stavba prestavaná. Presbytérium je zaklenuté konchou. Zariadenie kaplnky pochádza z konca 19. storočia. Priečelie je členené lizénami, fasády sú členené polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená trojuholníkovými štítmi a ihlancovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Dunajská Streda
Kvetoslavov

Kvetoslavov (historicky , , ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Polohopis 
Najbližšie veľké mesto je hlavné mesto SR Bratislava, vzdialená 15 km, od hraníc s Maďarskom je obec vzdialená 7 km. Kvetoslavov sa nachádza v miernom pásme, v rastlinnom pásme Žitného ostrova. Obec leží v Podunajskej nížine v západnej časti Žitného ostrova. Chotár má rozlohu 738 ha, tvoria ho štrky a piesky s vrstvami dunajských naplavenín, miestami naviate piesky. Pôda je úrodná, černozemná. Nadmorská výška 125 m. n m. mimo záplavového územia Žitného ostrova.

Dejiny 
Na mieste obce je doložené Rímsko-barbarské sídlisko. Obec sa prvýkrát spomína roku 1230. Patrila viacerým majiteľom:
 16. storočie: Farkaš
 17. storočie: Forgáč
 18. storočie: Bittóo, Nassvady
 19. storočie: Pongrác

V roku 1715 mala obec 6 daňovníkov. Zaoberali sa poľnohospodárstvom. V rokoch 1938-1945 bola obec pripojená k Maďarsku. V roku 1869 mala obec 182 obyvateľov. V obci je šľachtiteľská stanica zeleniny a ovocia – Šľachtenie a výroba semien Kvetoslavov. Po oslobodení sa do obce presídlili Slováci z Maďarska. Z národnostného hľadiska je skladba obyvateľstva obce slovensko-maďarská.

Názov 
Vývin názvu obce
 1230 – Vzor
 1282 – Vzur
 1290 – Wozor
 1294 – Zor
 1808 – Uszor
 1927 – Úzor
 1948 – Kvetoslavov (maďarsky Úszor)

Obyvateľstvo 
Počet obyvateľov pri sčítaní v roku 2011 bol 949.

Národnostné zloženie 

Národnostné zloženie v roku 2011: Slováci 576 (60,7%), Maďari 310 (32,7%), ostatní 63.

Vývoj počtu obyvateľov:

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícka kaplnka Nanebovzatia Panny Márie, jednoloďová neogotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a malou strešnou vežou, z roku 1883. Interiér je zaklenutý lomenou klenbou. Nachádza sa tu oltár so sochou Madony z doby vzniku kaplnky a barokový voľný obraz Ružencovej Panny Márie z konca 18. storočia. Fasády kaplnky sú členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami a klenákmi, lizénami a výraznou korunnou rímsou s tehlovým zuborezom. Na priečelí je vročenie vzniku stavby, veža je mierne vykonzolovaná, má nárožné skosenia a je ukončená ihlancovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 
 https://www.obeckvetoslavov.sk/1790/historia-obce
 http://www.sodbtn.sk/obce/obec.php?kod_obce=501727

 
Obce okresu Dunajská Streda
Blatná na Ostrove

Blatná na Ostrove () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícka kaplnka Najsvätejšej Trojice, dvojloďová baroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1721. V 20. storočí bola rozšírená o bočnú východnú kaplnku s prvkami neogotiky. Nachádza sa tu hlavný oltár z 19. storočia, kazateľnica je baroková z konca 18. storočia. Súčasťou zariadenia kaplnky je gotická socha madony z obdobia okolo roku 1400. Fasády barokovej časti kostola sú členené pilastrami, nárožným zaoblením a polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Priečelie je ukončené dekoratívnym štítom s prelamovanou rímsou, pilastrami a volútami. Barokový vstupný portál má profilované kamenné ostenie s vročením 1771.

 Kúria rodu Bittó, jednopodlažná pôvodne klasicistická stavba na pôdoryse písmena L zo začiatku 19. storočia. Fasáde dominuje jednoosový rizalit s veľkým polkruhovým oknom a trojuholníkovým štítom dekorovaným zuborezom. Fasády sú členené okani so šambránami a korunnou rímsou so zuborezom.  

 Klasicistická kúria, jednopodlažná stavba na pôdoryse obdĺžnika zo začiatku 19. storočia. Fasáde dominuje stredný rizalit. V 20. storočí prešla necitlivými úpravami a stratila svoj historický charakter.

Národnostné zloženie

Osobnosti obce

Rodáci 
 Štefan Bittó  (* 1822 – † 1903), politik, v rokoch 1874-1875 uhorský predseda vlády.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Dunajská Streda
Trhová Hradská

Trhová Hradská (, ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Dejiny 
V rokoch 1960–1990 bolo Horné Mýto zlúčené s Trhovou Hradskou do obce s názvom Trhové Mýto. Po roku 1990 obec Trhové Mýto zanikla a obce sa vrátili k svojim pôvodným názvom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Antona Paduánskeho, jednoloďová pôvodne baroková stavba na pôdoryse gréckeho kríža s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1757. Stojí na mieste staršej stavby z roku 1668. V roku 1906 bol kompletne prestavaný s použitím eklektického tvaroslovia s prvkami neorománskeho štýlu. Barokové presbytérium je zaklenuté valenou lunetovou klenbou, leď je plochostropá. Fasády kostola sú členené polkruhovo ukončenými oknami s profilovanými šambránami, lizénovými rámami a podstrešným oblúčkovým vlysom. Veža je členená pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a barokovou helmicou.

Partnerské mestá 
  Bőny, Maďarsko

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Dunajská Streda
Veľká Paka

Veľká Paka (, ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Dejiny 
Historické súvislosti a prvé zmienky o tejto relatívne malej obci nie sú jasné. Obec je písomne známa od roku 1222, podľa iných zdrojov od roku 1250. Z historického hľadiska sú zaujímavé aj hrobové nálezy maďarovskej kultúry zo staršej doby bronzovej, ktoré sa tu našli. Obec v dnešnej podobe vznikla zlúčením s obcami Čukárska a Malá Paka v roku 1941. Obec má tri miestne časti: Čukárska Paka, Malá Paka a Veľká Paka.

Obyvateľstvo

Národnostné zloženie 

Podľa sčítania v roku 2011 v obci žilo 879 osôb. Z toho 478 (55%) slovenskej, 335 (38%) maďarskej a 71 osôb (8%) inej, alebo nezistenej národnosti.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Mohyla z doby Hallsttadskej, archeologická lokalita, návršie v tvare kruhu. Nachádza sa v časti Čukárska Paka, v intraviláne obce. 

 Rímskokatolícka kostol sv. Ladislava, jednoloďová pôvodne baroková stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1678. Zásadnou prestavbou v duchu moderny prešiel v roku 1937, keď bola k starej lodi kolmo pristavaná nová loď. Pôvodné polygonálne presbytérium sa tak stalo bočnou kaplnkou. V interiéri sa nachádza barokovoklasicistický oltár z druhej polovice 18. storočia. Fasády barokovej časti sú hladké, členené polkruhovo ukončenými oknami, moderná loď má rovné okná so skosenými šambránami. Veža pochádzajúca z pôvodnej stavby, je členená lizénovými rámami, nárožným kvádrovaním a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a ihlancovou helmicou. 

 Prícestný kríž z roku 1830

Občianska vybavenosť 
V obci sa nachádza moderný kultúrny dom, penzión a rybník.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Dunajská Streda
Horná Potôň

Horná Potôň () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o Hornej Potôni pochádza z roku 1255 v tvare Superior Potun, neskôr v tvare Felsew Pathon (1435), možno však, že pôvodne nešlo o samostatnú obec, ale o pomenovanie časti potonskej zeme, alebo predchodkyňu neskoršej obce Lőgér Patony, pretože v prameňoch často alternuje s pomenovaním Leuger Pathon (1553) či Lögör Patony (1773). Horná Potôň v dnešnej podobe vznikla v roku 1940, keď k nej bola pričelená obec Benkova Potôň a v roku 1960 Čečínska Potôň. V rokoch 1940 až 1960 patrila k obci Michal na Ostrove.

Osobnosti obce

Rodáci 
Ľudovít Pollák (* 1909 – † 1981), slovenský a česko-slovenský politik, člen KSČ a poslanec Národného zhromaždenia ČSR

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Reformovaný kostol v časti Benkova Potôň, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhlým záverom a predstavanou vežou, z roku 1816. Vznikol úpravou staršej budovy školy. Interiér kostola je plochostropý. Fasády sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami s kvádrovaním. Veža s nárožným zablením je členená lizénami a ukončená korunnou rímsou s malým terčíkom a ihlancovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Dunajská Streda
Dunajský Klátov

Dunajský Klátov (, do roku 1948 ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Vodný mlyn, technická pamiatka, dvojpodlažná murovaná ľudová stavba so sedlovou strechou z rokov 1920-1922. Budova mlynice je murovaná, koleso a hnacia časť sú umiestnené v drevenej prístavbe z rámovej doštenej konštrukcie. Obnovou prešiel v roku 2016. Technické zariadenie kolového mlyna pozostáva z hnacej, prevodovej a pracovnej sústavy. Fasády mlyna sú bielené s kovovými industriálnymi oknami. 

 Rímskokatolícka kaplnka Narodenia Panny Márie z roku 1923.

Referencie

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Dunajská Streda
Janíky

Janíky () sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Polohopis 
Obec Janíky sa nachádza na južnej časti Slovenska, na severozápadnej časti Žitného ostrova. Jej severnou hranicou je Malý Dunaj. Nachádzajú sa asi 20 km od hlavného mesta Bratislavy.

Dejiny 
História obce sa datuje do doby bronzovej. Prvé písomné pamiatky pochádzajú z listu kráľa Ladislava IV. z roku 1287. V tejto dobe toto územie patrilo rodine Janokovcov a nazývali ho Januk, Janyk. Zdroje z 14. storočia už spomínajú tri názvy obcí: Horné Janíky, Dolné Janíky a Malé Janíky (dnes Búštelek). V 15-16. storočí územie dnešných Janíkov patrilo mníškam zo Starého Budína. V 17. storočí Dolné a Horné Janíky boli nevoľnícke dediny. V 19. storočí boli vo vlastníctve rodiny Esterháziovcov, neskôr Zičiovcov. V tomto čase obec rátala 400 duší. 97% obyvateľstva malo rímskokatolícku vieru. V 19. storočí Búštelek bol jednou z najmenších obcí Bratislavskej župy (12 domov, 62 obyvateľov). Počas storočí sa stal majetkom rôznych šľachtických rodín (Dóka, Jankó, Szabó). Neskôr ho pripojili k Horným Janíkom. Obyvateľstvo sa živilo poľnohospodárstvom, rybárstvom a poľovníctvom. Na toto poukazuje aj erb dediny, ktorý zobrazuje jeleňa a ďatelinu. V roku 1940 zlúčili tri dediny a doteraz existuje pod názvom Janíky. V súčasnosti sa vďaka priaznivej polohe sťahuje väčšie množstvo rodín za vidieckym životom a pokojom, ktoré dedina ponúka. Plusom Janíkov nie je len priaznivá lokalita, ale aj Malý Dunaj, ktorý sa nachádza asi 1 km od dediny. Brehy rieky ponúkajú veľké množstvo rekreačných príležitostí.

Obyvateľstvo

Národnostné zloženie

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Dve kruhové mohyly v časti Dolné Janíky, archelogocká lokalita z doby bronzovej z obdobia okolo 1800 – 800 pred Kr.  

 Rímskokatolícky kostol Božského Srdca Ježišovho, jednoloďová neorománska stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a prestavanou vežou, z roku 1914. Stojí na iste staršej kaplnky. Interiér jez aklenutý pruskou klenbou, presbytérium plytkou kupolou. Zariadenie kostola pochádza z doby jeho vzniku. Fasády sú členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami a oblúčkovým vlysom pod korunnou rímsou. Veža je v dolnej časti štvorcová s nárožnou bosážou, v hornej má skosené nárožia. Ukončená je korunou rímsou s oblúčkovým vlysom a ihlancovou helmicou

 Sochy sv. Vendelína a sv. Michala od sochára Alojza Rigeleho z roku 1921. Nachádzajú sa na miestnom cintoríne v časti Horné Janíky.

 Zvonica v Dolných Janíkoch, murovaná stavba na pôdoryse štvorca s barokovou helmicou, z roku 1912. Nad vstupom do zvonice je vročenie a v nike socha Lurdskej Panny Márie.

Referencie

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Dunajská Streda
Vydrany

Vydrany (historicky , ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Reformovaný kostol, jednoloďová klasicistická tolerančná stavba s pravouhlým záverom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1786. V rokoch 1796-1797 bola pristavaná veža. Obnovený bol po požiari v roku 1873, posledná obnova chrámu prebehla v rokoch 1984-1986. Interiér kostola je plochostropý. Nachádza sa tu trojramenná empora z roku 1797, rozšírená v roku 1809. Stôl Pána z červeného mramoru je z roku 1845. Fasády kostola sú členené lizénami s nárožným zaoblením. Veža je členená lizénovými rámami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a ihlancovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Dunajská Streda
Topoľníky

Topoľníky () sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Narodenia Panny Márie, jednoloďová pôvodne baroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z rokov 1754-1755. V polovici 19. storočia prešiel neskoroklasicistickou úpravou. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a polkruhovo ukončenými oknami. Veža má nárožné skosenia, je ukončená barokovou helmicou s laternou. 

 Pranier, stĺp hanby, drobná architektúra z roku 1796.  

 Barokové sochy sv. Jána Nepomuckého asi z roku 1759 a sv. Vendelína z roku 1802.

Monitorovacia stanica 
V obci sa nachádza monitorovacia stanica kvality ovzdušia, ktorú prevádzkuje SHMÚ v sieti NMSKO, ktorý je zároveň aj v európskej sieti EMEP.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Dunajská Streda
Ohrady

Ohrady (historicky , ) sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Štefana Prvomučeníka, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria, transeptom a predstavanou vežou, z 15. storočia. V 1634 bol pôvodný kostol spustnutý, neskôr začiatkom 18. storočia bol obnovený v duchu baroka. Z tohto obdobia pochádza veža. V roku 1933 bol kompletne prestavaný v štýle neogotiky, bol doplnený o transept a prefasádovaný. Interiér je zaklenutý valenou lunetovou klenbou. Nachádza sa tu hlavný oltár z roku 1925 so sochami anjelov od Aloiza Rigeleho. Fasády kostola sú členené vysokými oknami s lomeným oblúkom a neogotickými kružbami. Veža je ukončená nárožnámi vežicami a murovanou ihlancovou helmicou.

Šport 
Pôsobí tu futbalový klub OFK Rapid Ohrady.

Partnerské obce 
  Strekov, Slovensko
  Mostová, Slovensko
  Tiszakürt, Maďarsko
  Kirť, Maďarsko
  Hejőkürt, Maďarsko

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Dunajská Streda
Kútniky

Kútniky () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda. V obci jsou dve dediny: Blažov a Kútniky.

Polohopis 
Obec leží v Podunajskej nížine v centrálnej časti Žitného ostrova.

Dejiny 
Kútniky v dnešnej podobe vytvorili v roku 1960, keď k nim pripojili Blažov a Povodu (Povoda sa odčlenila v roku 1990). Prvá písomná zmienka o obci (Ethe) je z roku 1250. Prvé osídlenie obce sa viaže ku kráľovským dvorníkom. V chotári tejto lokality sa postupne vyvinulo až 7 obcí. Patrili rôznym šľachticom, najmä Zomorovcom a Kondéovcom. Obec Blažov sa po prvý raz spomína vo falošnej listine z roku 1260. v stredoveku tu mali majetky najmä Pókatelekiovci a Kondéovci, v novoveku Oroszovci a v osade Enyed patriacej k obci od druhej polovice 19. storočia Fuchsovci. Kútniky boli do roku 1948 známe pod názvom Hegybenéte.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
Ku kultúrnym pamiatkam obce patrila dnes už zbúraná neoklasicistická kúria Júliusa Fuchsa. Z Fuchsovho majera sa zachovala len časť hospodárskych budov.

 K cirkevným pamiatkam obce patrí zvonica v Blažove postavená roku 1913 a socha sv. Jána Nepomuckého z 2. polovice 18. storočia.

Niekdajšiu ľudovú architektúru zo začiatku 20. storočia pripomína niekoľko domov z hliny (domy mali sedlovú trstinovú strechu).

Zaujímavosti 
Sídlo starostu je v dedine Kútniky, napriek tomu, že nie je najväčšia, ale je na hlavnej komunikácii BA-KN. Kuriozitou je označenie železničnej zastávky. V minulosti, keď železničnú zastávku pomenovali „Kútniky“, časť obce Blažov, presnejšie jednu polovicu ulice, kde sa táto železničná zastávka nachádzala, pričlenili ku Kútnikom, hoci ju od Kútnikov delí pole a asi 500 m.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Dunajská Streda
Bodíky

Bodíky (, , doslova ) sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Občianska vybavenosť 
V obci je rímskokatolícka kaplnka Božského Srdca Ježišovho a moderný kostol Nepoškvrneného Srdca Panny Márie z roku 1991.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Dunajská Streda
Holice (okres Dunajská Streda)

Holice (do roku 1948 Gala; ) sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Petra a Pavla, jednoloďová románsko-gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a párom predstavaných veží, z polovice 13. storočia. Stojí na mieste staršej tehlovej stavby z konca 12. storočia. Reprezentatívny kostol je dokladom pôvodného významu dediny, ktorá bola sídlom správy bratislavského hradného panstva. Gotickými úpravami prešiel okolo roku 1320, keď bolo zaklenuté presbytérium a bol doplnený o nástenné maľby. V období okolo roku 1400 vzniklo hodnotné bohato zdobené vežové pastofórium podopierané bustou kráľa Ladislava. Ďalšími úpravami prešiel v 17. storočí, keď bola zaklenutá loď. V 18. storočí vznikla súčasná sakristia. Neogotickou úpravou exteriéru prešiel v roku 1899. Výmaľba interiéru bola reštaurovaná v rokoch 1991-1992. Výmaľba blízka štýlu rakúskeho Podunajska zobrazuje výjavy z Kristovho života a Posledný súd. Pôvodná románska krstiteľnica je umiestnená pred kostolom. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a gotickými oknami s lomeným oblúkom. Priečelie bolo upravené počas neogotickej úpravy, keď bolo doplnené o portál a rozetu. Veže s polkruhovo ukončenými oknami sú ukončené murovanými ihlancovými helmicami. 

 Mariánsky stĺp, barokové súsošie z roku 1689. Skladá sa z piliera s listovými ornamentmi a sochy Immaculaty. 

 Pranier, stĺp hanby, malá architektúra z druhej polovice 18. storočia. Obnovou prešiel v roku 2011. Murovaný stĺp je zložený z dvoch jednoduchých kvádrov ukončených stanovou strechou s kovanou vlajočkou s vročením 1813.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Apsida.sk- profil románskeho kostola

 
Obce okresu Dunajská Streda
Čakany

Čakany  (, ) sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Národnostné zloženie obyvateľstva

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Barokový kaštieľ, dvojpodlažná stavba so štyrmi nárožnými vežami, z konca 17. storočia. Kaštieľ vybudoval arcibiskup Juraj Selepčéni. Úpravami prešiel v roku 1712 a 1824. V kaštieli sa v súčasnosti nachádza liečebno-výchovné sanatórium. Interiéry sú kryté valenými klenbami a českými plackami. Nachádza sa tu dvojramenné centrálne schodisko. Miestnosti vo vežiach sú zaklenuté klenbami s podkasanými lunetami. Fasády kaštieľa sú členené pilastrami a kordónovou rímsou. Okná majú profilované šambrány a suprafenestry vo forme prelamovanej rímsy. Portál má ostenie so segmentovým ukončením a bohatou barokovou výzdobou. V supraporte je kamenná kartuša s erbom a festón. Veže sú ukončené zvonovitými helmicami. 

 Rímskokatolícky kostol sv. Michala archanjela, jednoloďová baroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z konca 17. storočia. Na začiatku 18. storočia bol zničený, následne v roku 1712 obnovený. Klasicistickou úpravou fasády prešiel v roku 1823. V roku 1930 bola realizovaná výmaľba kostola. Interiér je zaklenutý pruskou klenbou. Hlavný oltár aj oba bočné oltáre sv. Anny a sv. Bernarda sú barokové z druhej polovice 18. storočia. Kazateľnica a lavice pochádzajú z doby úpravy kostola. Fasády kostola sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami s profilovanými šambránami. Veža je v dolnej časti lemovaná nárožným kvádrovaním, v hornej pilastrami. Ukončená je murovanou ihlancovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Dunajská Streda
Hubice

Hubice () sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Dejiny 
Obec je doložená z roku 1293 ako Gumba, z roku 1948 ako Hubice; maďarsky Gomba, Nemesgomba. Obec sa spomína z roku 1293. Časť patrila viacerým zemianskym rodinám, časť bola kmeňovým majet­kom Gombayovcov, ktorý tu mali opevnený kaštieľ, v roku 1553 Araňošiovcom, Čorbovcom, Zomorovcom, Molnárovcom, Beelyovcom, v 17. storočí väčšina arci­biskupovi Selepčénimu, do 20. storočia tu mal veľ­kostatok Wiener-Welten. V roku 1553 mala obec 7 port, v roku 1828 mala 28 domov a 197 obyvateľov. V roku 1666 tu arcibiskup zriadil manufaktúru na výrobu súkna (ktorá po jeho smrti zanikla), dal vybudovať rybníky a zaviedol rozsiahly chov oviec. Wiener v 19. storočí postavil žrebčín a zaviedol chov koní. V rokoch 1938-1945 bola pripojená k Ma­ďarsku.

Národnostné zloženie obyvateľstva

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Navštívenia Panny Márie, jednoloďová románska stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z prvej polovice 13. storočia. Gotickou úpravou prešiel okolo roku 1449, keď bol novo zaklenutý, vznikla nová sakristia a z exteriéru bol doplnený o oporné piliere. V tomto období vznikol aj portál kostola. Ďalšími úpravami prešiel v 17. storočí a v 18. storočí, z ktorého pochádza hlavný oltár. Loď kostola je plochostropá, v presbytériu je valená klenba a v sakristii krížová klenba. Fasády kostola sú členené polkruhovo ukončenými oknami. Na východnom štíte lode sa dochoval neskororománsky kamenný kríž. Veža je členená nárožnou bosážou a ukončená kamennou helmicou s nárožnými vežicami.

 Veľký kaštieľ, dvojpodlažná dvojtraktová klasicistická stavba na pôdoryse obdĺžnika z obdobia po roku 1830. Stojí na mieste staršej, pravdepodobne renesančnej stavby. Úpravami prešiel v rokoch 1888-1891, 1902 a po druhej svetovej vojne. V interiéri je reprazentatívna stĺpová sieň so slepými arkádami a schodisko s empírovým zábradlím. Fasáde členenej kordónovou rímsou dominuje trojosový portikus ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom s reliéfnym erbom rodiny Wiener von Welten. V súčasnosti objekt chátra. Okolo kaštieľa sa nachádza rozsiahly krajinársky park so vzácnymi drevinami.

 Malý kaštieľ, dvojpodlažná klasicistická stavba na pôdoryse oválu s bočnými prízemnými krídlami, zo začiatku 19. storočia. Nachádza sa v blízkosti Veľkého kaštieľa, v areáli krajinárskeho parku. Fasády kaštieľa sú členené oknami so šambránami a okenicami. Priečeliu dominuje trojosový portikus s balkónom. V súčasnosti objekt chátra.

 Mauzóleum rodiny Wiener von Welten, jednopodlažná jednopriestorová historizujúca stavba z roku 1901. Nachádza sa v areáli hubického parku. Stavbe dominuje trojosový stĺpový portikus s trojuholníkovým štítom s tympanónom inšpirovaný staroegyptskou architektúrou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Apsida.sk-profil románskeho kostola 

 
Obce okresu Dunajská Streda
Veľké Dvorníky

Veľké Dvorníky () sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Občianska vybavenosť  
V obci je rímskokatolícky kostol Mena Panny Márie z roku 1954.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Dunajská Streda
Dolný Bar

Dolný Bar () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Anny, jednoloďová klasicistická stavba so segmentovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1822. Stojí na mieste barokovej kaplnky z roku 1772, ktorej časť múrov bola využitá na stavbu kostola. Obnovou prešiel v roku 2002. Interiér je plochostropý, presbytérium je zaklenuté pruskou klenbou. Nachádza sa tu barokový obraz sv. Anny, súčasť odstráneného hlavného oltára. Lavice sú barokovoklasicistické z obdobia okolo roku 1800. Krstiteľnica pochádza z doby vzniku kostola. Fasády kostola sú členené segmentovo ukončenými oknami so šambránami. Veža vyrastá zo štítového priečelia lemovaného párom ník vo forme rizalitu, je členená lizénovými rámami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a zvonovitou helmicou s laternou.

Referencie

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Dunajská Streda
Horný Bar

Horný Bar () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Anny v časti Šuľany, jednoloďová gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, asi z prvej polovice 14. storočia. V 15. a 17. storočí bol upravovaný. V druhej polovici 18. storočia prešiel barokovými úpravami, keď bolo realizované zariadenie kostola. V interiéri sa nachádza barokový hlavný oltár. Zo stredovekých detailov sa zachovalo štrbinové okno na južnej stene presbytéria a nika pôvodného pastofória. Na veži sa dochovala strieľňa kľúčovitého tvaru. Severný portál s ostením má v klenáku dekoratívny aliančný erb lemovaný rokajom. Fasády kostola sú hladké s oknami s polkruhovým záklenkom. Veža je ukončená korunnou rímsou s terčíkom a murovanou ihlancovou helmicou. 

 Rímskokatolícky kostol sv. Štefana Kráľa v Hornom Bare, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1778. Stojí na mieste staršej stavby. V interiéri sa nachádzajú dva ranoklasicistické oltáre z roku 1780 sv. Imricha a Panny Márie. Kazateľnica je rokoková z konca 18. storočia. Nachádzajú sa tu dva renesančné epitafy, Mikuláša Ištvánfiho z roku 1581 a Jána Lipčeiho z roku 1606. Fasády kostola sú členené lizénami a segmentovo ukončenými oknami so šambránami. Veža vyrastá zo štítového priečelia s nárožným skosením vo forme rizalitu. Ukončená je korunnou rímsou s terčíkom a ihlancovou helmicou. Nachádzajú sa tu dva zvony, renesančný a ranobarokový z roku 1632 od G. Moháčiho.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Apsida.sk- profil gotického kostola 

 
Obce okresu Dunajská Streda
Veľké Blahovo

Veľké Blahovo (, do roku 1948 Veľký Aboň) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Najsvätejšej Trojice, jednoloďová baroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1761. Interiér kostola je plochostropý, presbytérium je zaklenuté pruskou klenbou. Nachádza sa tu hlavný oltár s obrazom Najsvätejšej Troice z roku 1883. Na bočnom oltári Svätého hrobu z roku 1918 sa nachádza socha Sedembolestnej Panny Márie od R. Kühmayera. Fasády kostola sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Veža vyrastá zo štítového priečelia vo forme rizalitu. Je členená pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou s laternou. 

 Prícestná kaplnka, neobaroková stavba na pôdoryse trojuholníka z konca 19. storočia. Fasády kaplnky sú členené pilastrami, ukončená je barokovým prelamovaným štítom.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Dunajská Streda
Krajné

Krajné je obec na Severozápadnom Slovensku v okrese Myjava, v Trenčianskom kraji.

Polohopis  
Skladá sa z 39 kopaníc. V jej blízkosti sa nachádza jazero Na Matejovci. Tečie cez ňu potok Korytárka a Jablonka. Leží v Juhovýchodnom cípe Myjavskej pahorkatiny.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Michala, jednoloďová pôvodne stredoveká stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z prelomu 14. a 15. storočia. Úpravami prešiel na prelome 15. a 16. storočia, kedy bola pristavaná veža a v prvej polovici 17. storočia v duchu renesancie. V polovici 18. storočia bol zbarokizovaný. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a lizénami, veža je ukončená korunnou rímsou s terčíkom a ihlancovou helmicou. 

 Evanjelický kostol, jednoloďová barokovo-klasicistická tolerančná stavba s pravouhlým ukončením presbytéria s malou strešnou vežou z roku 1784. V roku 1806 bol zasiahnutý bleskom. Bol obnovený, v roku 1867 renovovaný a zaklenutý. Interiér prešiel úpravou v roku 1962. V interiéri sa nachádza trojramenná murovaná empora. Zariadenie kostola je novodobé. Kostol má hladké fasády so segmentovo ukončenými oknami v dvoch radoch, priečelie je členené lizénami. Z fasády vystupuje murovaná predsieň a schodisko na emporu. 

 Evanjelická zvonica, jednoducá murovaná stavba na pôdoryse štvorca s ihlancovou helmicou z 19. storočia. Úpravami prešla v rokoch 1959-1960 a 1982. Rezonančné otvory sú polkruhovo ukončené.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 
 ECAV Krajné- stránka miestneho cirkevného zboru

 
Obce okresu Myjava
Polianka

Polianka je obec na Slovensku v okrese Myjava.

Polohopis 
Kopaničiarska obec Polianka leží uprostred Myjavskej pahorkatiny.

Dejiny 
Obec vznikla v roku 1955 odčlenením kopaníc od Myjavy. Obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom, stolárčinou, ženy výšivkárstvom. Počas SNP pôsobili v okolí obce partizánske skupiny. V roku 1956 založili JRD. Za socializmu časť obyvateľstva pracovala v priemyselných  podnikoch na Myjave a v Brezovej pod Bradlom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky  
 Pamätná tabuľa národovca Michala Kútku, bronzová tabuľa s reliéfom národovca z roku 1925. Nachádza sa na dome č. 53.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Michal Kútka (* 1876 – † 1917), slovenský národovec.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Myjava
Vrbovce

Vrbovce je obec na Slovensku v okrese Myjava.

Časti obce 
 Osada u Sabotú (pripojená v roku 1997)

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Alžbety, jednoloďová renesančná stavba s polygonálnym ukončením presbytéria s transeptom a predstavanou vežou z obdobia okolo roku 1590. Kostol bol postavený ako evanjelický, počas protireformácie sa stal katolíckym. Barokovou úpravou prešiel v roku 1713 a 1757 – 1760. Interiér je zaklenutý valenou klenbou s lunetami a krížovými hrebienkovými klenbami. Nachádza sa tu murovaný organový chór, klasicistická kazateľnica z polovice 19. storočia a baroková kamenná krstiteľnica z polovice 18. storočia. Fasády kostola sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená stanovou strechou. 
 Evanjelický kostol, jednoloďová neoklasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z rokov 1877 – 1879. Veža je klasicistická z rokov 1839 – 1841. Interiér kostola je plochostropý, nachádza sa tu drevená empora na liatinových stĺpoch. Oltár s obrazom Ukrižovanie a kazateľnica sú neoklasicistické z konca 19. storočia. Fasády kostola sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami s profilovanými šambránami. Veža je horizontálne členená kordónovými rímsami, vertikálne pilastrami, ukončená je korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a barokovou helmicou.

Galéria

Osobnosti obce

Rodáci 
 Štefan Leška (* 1757 – † 1818), filológ, prekladateľ, spisovateľ, novinár
 Pavol Jozeffy (* 1775 – † 1848), národno-kultúrny pracovník a cirkevný hodnostár
 Karol Adamiš (* 1813 – † 1849), spisovateľ a evanjelický farár
 Žigmund Alexander (* 1830 – † 1912), lekár a balneológ
 Ján Pravoslav Leška (* 1831 – † 1909), spisovateľ a evanjelický farár
 Pavel Beblavý *1847 – † 1910 ), slovenský evanjelický kňaz, spisovateľ a národovec
 Ján Beblavý (* 1898 – † 1968), evanjelický farár, cirkevný spisovateľ a vysokoškolský učiteľ

Pôsobili tu 
 Karol Bórik (* 1820 – † 1896), národný buditeľ, kapitán slovenských dobrovoľníkov a notár
 Jana Hrebendová (* 1812 – † 1880)
 Marie Kudeříková (* 1921 – † 1943), komunistická odbojárka, dcéra železničného zamestnanca

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Myjava
Šarišské Bohdanovce

Šarišské Bohdanovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov. Šarišské Bohdanovce ležia v Košickej kotline, v dolnej časti údolia východného prítoku Torysy.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Prešov
Štefanovce (okres Prešov)

Štefanovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov. Leží v západnej časti okresu, v Šarišskej vrchovine. Sídlisko založil šoltýs s roľníckymi usadlíkmi okolo roku 1320. Patrila k panstvu Svinia. Rím.-kat. kostol zo 14. storočia bol v 18. a 19. storočí stavebne upravený.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Prešov
Teriakovce

Teriakovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci Teriakovce sa datuje približne do 14. storočia. Presné historické udalosti
o vzniku obce neboli v obecnej kronike zachované z dôvodu jej straty počas druhej svetovej vojny. V súčasnosti sa obec snaží o získanie archívnych informácií a o obnovu obecnej kroniky.

Asi pred 150-timi rokmi bola obec rozsiahla. Väčšina chotára patrila zemepánovi Péchymu, ktorý tu síce nebýval, ale mal tu liehovary a patril mu aj vodný mlyn.

V strede dediny, pri ceste, stojí malý kostolík, ktorý dal vybudovať zemepán. Patrónom je svätý Michal. Obyvatelia obce sa s obetavosťou ujali renovácie svojho kostola. V roku 1924 sa miestny veriaci podujali a zorganizovali, že obnovia vežu a strechu, čo sa im úplne podarilo. Pomoc poskytol statkár A. Ardo z Ľubotíc, keďže sa stal majiteľom lesného majetku rozkladajúceho sa v chotári obce, a tak daroval drevo na obnovenie kostola. Teraz je už úplne renovovaný.

Asi 150 metrov od kostola je situovaný cintorín.

V archívoch Pamiatkového úradu Slovenskej Republiky je rímskokatolícky kostol sv. Michala zapísaný ako nehnuteľný pamiatkový objekt v signatúre V - 4473.
Obec Teriakovce ako celok je zapísaná v signatúre Z - 1570.

Rímskokatolícky kostol sv. Michala

Postavený bol na malom panstve zemanov Teriakovcov, vyčleneného z panstva predkov rodiny Sóos a usídlených v tejto dedine koncom 13. resp. začiatkom 14. storočia. Kostol je reprezentantom najstaršej skupiny murovanej architektúry regiónu. Vznikol v prvej polovici 14. storočia ako malý, pozdĺžny sakrálny objekt bez veže a sakristie a v tejto hmote sa de facto zachoval dodnes. S výnimkou prístavby sakristie, jeho citlivej barokovej úpravy, ktorá sa nedotkla prístavby, dispozície a výrazu tradičného kostola (veža, zaklenutie lode, úprava zastrešenia, výzdoba, západný portál), a severnej prístavby zo 60-tych rokov 20. storočia kostol ostal autenticky zachovalý dodnes. Stojí na území pôvodného cintorína vymedzeného obvodovým múrom zaniknutého v 18. storočí. Pôvodný obvodový múr cintorína sa úpravou obecnej cesty a okolitej parcelácie zmenil na extrémne vysoký oporný múr, hlavne z juhu a východu ohraničujúci malý a priestorovo obmedzený areál kostola. Kostol je pohľadovou dominantou obce hlavne z obecnej cesty zo západu a z východu.

Geografia 
Obec Teriakovce leží medzi dvoma potokmi, ktoré sú tzv. hranicou medzi miestnou časťou Prešova - Šalgovíkom a obcou Ruská Nová Ves. Na juhozápadnej strane obec Teriakovce susedí s mestskou časťou Solivar. Zo severovýchodu susedí s obcou Vyšná Šebastová.

Obec leží od krajského mesta Prešov na východ. Vzdušná čiara je asi 4 až , po ceste . Obec sa začína na konci vicinálnej cesty (odbočka) Solivar – Ruská Nová Ves – Teriakovce. Obec je na miernom svahu medzi dvoma malými potokmi, čo tečú na východ a na západ.

Obec leží v priemernej nadmorskej výške  (rozsah 400 – ). V katastrálnom území prevládajú hnedé lesné pôdy, severnú časť tvoria súvislé lesné porasty, ktoré naznačujú začiatok Slanských vrchov. Územie odvodňujú potoky Šalgovický a Čerešňovský.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Prešov
Radatice

Radatice sú obec na Slovensku v okrese Prešov. Vznikla zlúčením bývalých obcí Meretice a Radačov. V oboch týchto bývalých obciach stoja stredoveké kostoly z obdobia okolo roku 1300. Tri km od obce je minerálny prameň.

Polohopis 
Obec sa nachádza v údolí riečky Svinka v juhovýchodnej časti Šarišskej vrchoviny. Z okolitých hôr tečú do obce potoky Kujava a Žarinec, ústiace do Svinky. 

Prístup do obce zabezpečuje cesta III/3460, vedúca údolím Svinky z Obišoviec do Bzenova, kde končí zaústením do cesty II/546. Prešov je vzdialený  severovýchodným smerom, Košice  južne a Margecany  západne.

Časti obce 
Meretice
Radačov

Vodné toky 
Cez obec Radatice preteká rieka Svinka, ktorá tu priberá potoky Kujava a Žarinec.

Dejiny 
Radatice vznikli v roku 1964 spojením obcí Meretice a Radačov. Meretice sú spomínané už v roku 1332, ešte o niečo starší je tunajší kostol, pochádzajúci z 12. storočia. Obec patrila šľachticom z Drienova a v roku 1427 tu bolo 25 poddanských domácností. V roku 1600 mala obec 8 poddanských domov, mlyn, evanjelický kostol a faru, pri sčítaní ľudu v roku 1828 tu stálo 43 domov a tie obývalo 334 obyvateľov. Podobný počet - 323 obyvateľov, tu žilo aj v roku 1961. 323 obyvateľov. Rím. kat. kostol z konca 13. storočia bol v 18. storočí prestavaný. 

Radačov sa spomína už v roku 1261 a už v to čase bol majetkom miestnych zemanov, neskôr ich príbuzným, no začas aj mestu Košice. V roku 1427 tu bolo 25 poddanských domácností, v roku 1600 40 poddanských domov, mlyn, kostol, fara aj škola. V roku 1828 mal Radačov 470 obyvateľov, žijúcich v 62 domoch, v roku 1961 bol počet obyvateľov 595. 

Zlúčená obec Radatice mala v roku 1970 dovedna 981 obyvateľov, ich väčší nárast zastavila stavebná uzávera z roku 1980. Plánovaná vodná nádrž pri Obišovciach pozastavila výstavbu rodinných domov i celkový rozvoj postihnutých obcí. Uzávera bola v roku 1994 pozmenená, čím sa zmiernili jej negatívne vplyvy na región a umožnila výstavba rodinných domov. 

V noci 28. decembra 1944 bolo v blízkosti obce zasiahnuté britské lietadlo Handely Page Halifax Mk. V, ktoré sa následne zrútilo na Hájnikovej lúke. Pamiatke 8. obetí je venovaný pomník v parčíku pred budovou Obecného úradu, 8. mája sa pri kaštieli každoročne koná malý spomienkový pietny akt. Na mieste pádu lietadla bol v roku 2002 vztýčený kríž.

Kultúra a zaujímavosti 
Pred obecným úradom sa nachádza pamätník poľským letcom Royal Air Force, ktorí zahynuli pri havárii štvormotorového bombardéra Handley Page Halifax 28. decembra 1944 v lokalite Hájnikova lúka neďaleko obce.

Pamiatky 
 kostol v časti Meretice s kamennou krstiteľnicou z 13. storočia.
 Rímskokatolícky kostol v časti Radačov z roku cca 1300.
 Kaštieľ a kúria z 1. pol. 19. storočia.

Turizmus 
 Cez obec prechádza  značená turistická trasa cesta hrdinov SNP (Kysak – Prešov)
 Údolím Kujavy vedie do Prešova  značka

Externé odkazy 
 www.apsida.sk - profil stredovekého kostola v Mereticiach
 www.apsida.sk - profil stredovekého kostola v Radačove

Referencie

Iné projekty

Zdroj 
 Oficiálne stránky obce

 
Obce okresu Prešov
Rokycany (okres Prešov)

Rokycany sú obec na Slovensku v okrese Prešov.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Prešov
Mirkovce

Mirkovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Prešov
Lemešany

Lemešany sú obec na Slovensku v okrese Prešov v Prešovskom kraji.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Prešov
Chminianske Jakubovany

Chminianske Jakubovany sú obec na Slovensku v okrese Prešov.

Dejiny
Obec založili na zákupnom práve začiatkom 14. storočia. Obec je doložená z roku 1334 ako Jacabuagasa, neskôr ako Jacobuagasa (1347), Jakobuviani (1786), Nemecké Jakubovany (1920), Chminianske Jakubovany (1948); maďarsky Németjakabvágás, Jakabvágása; nemecky Jakobsdorf.

Obec patrila panstvu Svinia, od 15. storočia Perényiovcom. V roku 1427 mala obec 30 port. Zemepánmi boli v 17. storočí Hedryovci, Péchyovci a iní, v 19. storočí tu bol veľkostatok Bujanovičovcov. V roku 1828 mala obec 70 domov a 535 obyvateľov. Boli roľníci, známi pestovaním čerešieň, vozili soľ zo Solivaru do Smižian.

Za I. ČSR to bola poľnohospodársko-ovocinárska obec. JRD (Jednotné roľnícke družstvo) bolo založené v roku 1959 a v roku 1966 prešlo do ŠM (Štátneho majetku).

Časť obyvateľstva pracovala v priemyselných podnikoch v Krompachoch, Košiciach a Prešove.

Súčasnosť
Územie obce Chminianske Jakubovany leží v juhozápadnej časti Šariša, v západnej časti pohoria Šarišská vrchovina. Podľa administratívneho členenia patrí do Prešovského kraja a okresu Prešov. Takmer celé územie obce je budované centrálnokarpatským paleogénom.

V obci žije v súčasnosti 2 112 obyvateľov, z toho v osade okolo 1579 Rómov. Presný počet Rómov však nemožno určiť, pretože mnohí z nich nie sú evidovaní na obecnom úrade ani s trvalým, ani s prechodným pobytom. Práve rozvoju tejto komunity sa venujú dve organizácie s pôsobiskom v Jakubovanoch a to špeciálna základná škola a Komunitné centrum pre Rómov. Obidve inštitúcie poskytujú voľnočasové aktivity pre deti a mládež. V obci okrem spomenutých inštitúcií existuje Dobrovoľný hasičský zbor a poľovnícke združenie.

Referencie

Galéria

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Prešov
Adidovce

Adidovce (, do roku 1927 Adzidovce) sú obec na Slovensku v okrese Humenné.

Poloha 
Obec leží v údolí riečky Udava v Nízkych Beskydách. Nachádza sa tu prírodná rezervácia Iľovnica.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1568, kde sa uvádza pod menom Adzudocz. V roku 1944 počas II. svetovej vojny tu v okolí prebiehali boje partizánov proti Nemcom.

Národnostné zloženie 
údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 1991, Štatistický úrad Slovenskej republiky

údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2001, Štatistický úrad Slovenskej republiky

údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011, Štatistický úrad Slovenskej republiky

Zdroj

Referencie

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Humenné
Baškovce (okres Humenné)

Baškovce sú obec na Slovensku v okrese Humenné. Obec leží na južnom úpätí Beskýd v doline Ondavky, v nadmorskej výške 190-315 metrov, 14 km na severozápad  od okresného mesta.

Referencie

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Humenné
Červenica (okres Prešov)

Červenica je obec na Slovensku v okrese Prešov. Medzi Zlatou Baňou a Červenicou sa nachádzajú Dubnícke bane.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Prešov
Dulova Ves

Dulova Ves (, do roku 1948 Guľvas) je obec na Slovensku v okrese Prešov. V roku 2013 mala obec 851 obyvateľov, aktuálne aj so všetkými časťami má obec okolo 1400 obyvateľov.

Časti obce 
Delí sa na 4 časti: Stará časť obce, Vlčie Doly, Košariská a Čergov.

Vodné toky 
Prírodný potok Delňa.

Šport 
V obci je aktívny futbalový klub TJ ŠM Dulova Ves a stolnotenisový oddiel. 

Bežci z Dulovej Vsi dosahujú v Prešovskom regióne, ale aj v celoslovenskom  meradle kvalitné výsledky na polmaratónskych tratiach.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Prešov
Šarišská Poruba

Šarišská Poruba je obec na Slovensku v okrese Prešov.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 

 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Prešov
Svinia

Svinia (maď. Szinye) je obec na Slovensku v okrese Prešov. Svinia sa rozprestiera v Prešovskom okrese. 

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1262.

Vodné toky 
Malá Svinka

Galéria

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Prešov