joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji hráčov do 18 rokov 2017

Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji hráčov do 18 rokov 2017 boli 19. MS v ľadovom hokeji hráčov do 18 rokov. Konali sa od 13. do 23. apríla 2017 v Poprade a Spišskej Novej Vsi a boli to druhé majstrovstvá sveta tejto vekovej kategórie, ktoré usporiadalo Slovensko. Prvýkrát sa konali v Piešťanoch a Trnave v roku 2002.

Družstvá boli rozdelené do dvoch skupín po 5 tímov na základe konečného poradia predchádzajúcich MS. Prví štyria z každej skupiny postúpili do play-off, poslední hrali o udržanie.

Štadióny

Základné skupiny

Skupina A

|}

Skupina B

|}

Play-off

Štvrťfinále

Semifinále

Zápas o 3. miesto

Finále

Konečné poradie

Nižšie divízie

I. A divízia
Turnaj I. A divízie MS 2017 sa hral na neutrálnej pôde v Blede v Slovinsku od 7. do 13. apríla 2017, nakoľko nikto z účastníkov I. A divízie sa neuchádzal o organizovanie turnaja.

|}

I. B divízia
Turnaj I. B divízie MS 2017 sa hral v Blede v Slovinsku od 15. do 21. apríla 2017.

|}

II. A divízia
Turnaj II. A divízie MS 2017 sa hral v Kangnungu v Kórejskej republike od 2. do 8. apríla 2017.

|}

II. B divízia
Turnaj II. B divízie MS 2017 sa hral v Belehrade v Srbsku od 13. do 19. marca 2017. Austrália ako nováčik II. B divízie dokázala postúpiť druhý rok po sebe.

|}

III. A divízia
Turnaj III. A divízie MS 2017 sa hral v Tchaj-peji na Taiwane od 21. do 27. marca 2017.

|}

III. B divízia
Turnaj III. B divízie MS 2017 sa hral v Mexiku, hlavnom meste Mexika, od 17. do 19. marca 2017.

|}

Referencie

Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji hráčov do 18 rokov
Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2017
Ľadový hokej v 2017
Ľadový hokej na Slovensku
2017 na Slovensku
Športové podujatia v Poprade
Šport v Spišskej Novej Vsi
Paličník

Paličník je vrcholové skalisko nachádzajúce sa v severných Čechách v pohorí Jizerské hory. Nadmorská výška hory je . Vrchol je sprístupnený kamennými schodmi a vyhliadkovou plošinou zabezpečenou zábradlím. Od dreveného kríža je rozsiahly výhľad do údolia Smědej, na najvýznamnejšie vrcholy Jizerských hôr napr. na protiľahlú Jizeru, susedný vrchol Tišina a skalnaté vrcholy Frýdnlatského cimbuří a Ořešník.

V niektorých mapách je názvom Paličník označovaný celý Klínový vrch, ktorého vrchol () sa nachádza asi trištvrte kilometra východnejšie (Paličník stojí na západnom výbežku jeho hrebeňa).

Prístup 
 Vrchol je najdostupnejší z obce Bílý Potok, presnejšie z jej hornej časti od reštaurácie Bártlova bouda. Odtiaľ vedie údolím Hájeného potoka žlto značená cesta.
 Druhou možnosťou je výstup zo Šindelového dolu po zelenej značke na rázcestie značených ciest Předěl. Odtiaľ po úbočí Klínového vrchu (972 m) na Paličník.

Ochrana prírody 
Paličník  bol aj názov národnej prírodnej rezervácie ev. č. 296, rozkladajúcej sa na západnom úbočí tohoto vrchu. Dôvodom ochrany bol zvyšok zmiešaných porastov typických pre skalnaté partie Jizerských hôr. V roku 1999 bola formálne zrušená začlenením do rozsiahlejšej národnej prírodnej rezervácie Jizerskohorské bučiny.

Referencie

Pozri aj 
 Pytlácká skála
 Pytlácké kameny
 Skalný útvar Houba
 Chata Smědava
 Zoznam chránených území v okrese Liberec
 Jizerskohorské bučiny

Iné projekty

Externé odkazy 
 Vyhláška Ministerstva životného prostredia ČR č.200/1999. O zrušení NPR pozri §5 uvedenej vyhlášky.
Fotogalérie z Paličníka a Pytláckej skaly
Výstup na Paličník údolím Hájeného potoka

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Česku
Chránené územia v okrese Liberec
Chránená krajinná oblasť Jizerské hory
Jizerské hory
Skalné útvary v Česku
Hejnice
Bílý Potok
Kvaska

Kvaska (2007) je muzikálový film režisérky a scenáristky Mirjam Landa.

Produkcia 
V máji 2006 padlo rozhodnutie, že čerstvý scenár sa bude natáčať ešte v lete. Scenár bol dokončený 1. júna a film pôvodne určený len pre home video dostal väčšie ambície. Prvá klapka padla 16. augusta 2006 v Divadle Kalich. Natáčanie tam trvalo ďalších 17 dní, práve v divadle sa odohráva 90% deja filmu. Po dvojdennej pauze pokračovalo natáčanie na ostatných miestach: v bývalej väznici v Mladej Boleslavi, väzení v Ruzyni a Nemocnici Motol. Posledná klapka padla 7. septembra 2006 o tretej hodine rannej na parkovisku pred motolskou nemocnicou.

Strihač Vasilis Skalenakis dostal materiál ešte v ten deň, svoju prácu musel stihnúť za 20 dní, aby film mohol byť dokončený 23. novembra 2006. Tvorcovia chceli dostať pozvánku na Berlinale. Termín bol dodržaný, slávnostná premiéra sa uskutočnila 22. februára 2007 v Slovanskom dome v Prahe.

Dej 

Hlavný hrdina (Filip Tomsa) je neprávom vo väzení. Rozhodne sa utiecť, aby sa mohol zúčastiť konkurzu na nový muzikál a priblížiť sa tak k hviezde nielen muzikálu ale aj svojho srdca (Lucie Vondráčková). Tá je však vo vzťahu so sponzorom produkcie. Zároveň je väzňovi na úteku na stope polícia.

Referencie 

Filmy z 2007
České filmy
Filmové muzikály
České muzikály
Karel Fajfrlík

Karel Fajfrlík (* 28. január 1860, Štěnovice† 8. máj 1940, Moravská Ostrava) bol český a česko-slovenský politik, člen Ľudovej strany pokrokovej na Morave a poslanec Revolučného národného zhromaždenia za Českú štátoprávnu demokraciu, respektíve za z nej vzniknutú Československú národnú demokraciu.

Biografia 
Vyštudoval české gymnázium v Plzni, na vysokej škole banskej v Leobene a na Právnickej fakulte Karlovej univerzity. Profesne začínal ako pisár v advokátskej kancelárii. Od roku 1890 bol koncipientom v Moravskom Krumlove, kde sa podieľal na založení sokolskej organizácie a angažoval sa v miestnych spolkoch. Od roku 1895 pracoval v advokátskej kancelárii v Moravskej Ostrave, po roku 1899 ako samostatný advokát. Angažoval sa pri založení divadelného spolku a Sokolskej župy moravskosliezskej v Ostrave. V rokoch 19001919 bol starostom sokolskej jednoty Moravská Ostrava I. a v rokoch 19001909 župným starostom.

Politicky sa začal angažovať v Moravskom klube v Moravskej Ostrave a v politickom pokrokovom spolku. Za Ľudovú stranu pokrokovú na Morave (voľne združená s Národnou stranou slobodomyseľnou, teda mladočechmi, v Čechách) bol v krajinských voľbách roku 1906 zvolený na Moravský zemský snem za kúriu mestskú, obvod Moravská Ostrava, Vítkovice, Přívoz atď. Mandát obhájil v krajinských voľbách roku 1913.

Patril do okruhu okolo brnianskych Lidových novín, kde počas prvej svetovej vojny rástla opozícia proti vedeniu strany, ktorá bola prorakúsky aktivistická. Od roku 1917 sa podieľal na dojednávaní vzniku Českej štátoprávnej demokracie ako novej formácie združujúcej moravské aj české národno-liberálne prúdy. V októbri 1918 patril k významným postavám prevratu v Moravskej Ostrave. Bol podpredsedom tamojšieho Okresného národného výboru.

Od roku 1918 zasadal v Revolučnom národnom zhromaždení. V tomto zákonodarnom zbore zasadal za Českú štátoprávnu demokraciu, neskôr pretvorenú v národnú demokraciu. Na členstvo v parlamente rezignoval na 47. schôdzi v máji 1919. Bol profesiou advokátom.

V roku 1923 inicioval v Moravskej Ostrave vznik spolku Výstava, ktorý tu ešte toho istého roku usporiadal veľkú hospodársku výstavu. Zo zisku potom za predsedníctva Karla Fajfrlíka došlo k výstavbe trvalého výstavného areálu.

Referencie

Externé odkazy 
 Karel Fajfrlík v Revolučnom národnom zhromaždení

Českí advokáti
Poslanci česko-slovenského Národného zhromaždenia
Poslanci Moravského zemského snemu
Ladromos zo Sparty

Ladromos (Ladromos) bol olympijský víťaz v behu na jedno stadion v roku 552 pred Kr.

Ladromos zo Sparty si na 57. olympijských hrách v roku 552 vybojoval víťazstvo v behu na jedno stadion. Ladromovým olympijským viťazstvom sa Sparťanom skončilo dominatné postavenie v tejto disciplíne na viac ako 200 rokov. Beh na jedno stadion bol najstaršou (podľa tradície ho zaviedli v roku 776 pred Kr.) a aj hlavnou olympijskou disciplínou. Menom jeho víťaza sa označovala celá olympiáda.
  
Olympijské víťazstvo Ladroma je uvedené v zozname olympijských víťazov v diele Kronika (gr. Chronografia) od historika Eusebia z Kaisareie, ktorý vo vyhotovovaní tohto zoznamu čerpal z písomnosti Iulia Africana, autora diel, zachovaných prevažne len vo fragmentoch.

Referencie a bibliografia

Pozri aj 
 Zoznam olympijských víťazov staroveku

Víťazi starovekých olympijských hier v behu na jedno stadion
Starovekí športovci zo Sparty
Marek Danko

Marek Danko (* 17. december 1995) známy ako Mark Dann je klavirista, skladateľ a hudobný producent pôsobiaci na Slovensku. Je držiteľom niekoľkých zlatých a platinových platní. V roku 2019 sa stal Objavom roka na hudobných cenách rádia Európa 2. V tom istom roku bol nominovaný v TOP 3 na Ceny Soza v kategórii Najúspešnejší mladý autor. Jeho single sa pravidelne objavujú medzi najhranejšími pesničkami v slovenských rádiách. Jeho singel Freedom bol vo svojom období štvrtou najhranejšou SK/CZ skladbou na Slovensku.  (zdroj : ifpi.cz)

Súčasnosť 
Od roku 2017 sa venuje svojmu vlastnému projektu, kde vystupuje pod umeleckým menom Mark Dann.

Single & Radio chart

Prerábky a remixy 

Zdroj : http://www.ifpi.cz/

Začiatky 
Marek Danko sa prvýkrát zoznámil s klavírom ako 4-ročný, keď si našiel detskú verziu tohto nástroja ako darček pod vianočným stromčekom. Fascinoval ho od prvého momentu najmä tým, že každý kláves vydával iný tón. Jedného dňa zistil, že na hračkárskom klavíri dokáže zahrať spamäti pesničku, ktorú sa učil spievať v škôlke. Odvtedy svoje umenie zdokonaľoval bez odborného vedenia. Ako 15 ročný začal nahrávať cover verzie známych slovenských, ale aj svetových pesničiek v klavírnej verzii a zverejňoval ich na YouTube. Veľký zlom v jeho kariére nastal, keď sa v roku 2012 stal víťazom talentovej súťaže PaSA má talent v Lučenci. Práve tam si jeho nadanie všimol známy slovenský spevák a producent Miro Jaroš, ktorý sa oňho ihneď začal zaujímať a ponúkol mu spoluprácu. 6. júla 2013 Marek odohral svoj prvý koncert na festivale v Ružinej. Od septembra 2015 žije a tvorí v hlavnom meste Bratislava.

Tvorba pre iných interpretov

Referencie 

Slovenskí hudobní producenti
Osobnosti z Lučenca
Tanzánijský šiling

Tanzánijský šiling alebo Tanzánsky šiling (swah. shilingi, ) je zákonným platidlom východoafrického štátu Tanzánia. Názov šiling má tanzánijská mena spoločný s ďalšími menami okolitých štátov (Uganda, Keňa, Somálsko). ISO 4217 kód šilingov je TZS. Jedna stotina šilingu sa nazýva senti, ale pre svoju nízku kúpnu hodnotu sa v praxi žiadne mince s nominálnou hodnotou senti nevyskytujú.

Vývoj tanzánskej meny 
Tanzánijský šiling sa do obehu dostal 14. septembra 1967, keď nahradil dovtedy používaný východoafrický šiling. Najskôr v roku 2015 plánuje Východoafrické spoločenstvo (členské štáty Keňa, Uganda, Tanzánia, Burundi, Rwanda) vytvoriť menovú úniu a znovu zaviesť východoafrický šiling.

Mince a bankovky 
Status zákonného platidla majú mince nominálnej hodnoty 5, 10, 20, 50 senti, 1, 5, 10, 20, 50, 100, 200 šilingov. V praxi sa v obehu však vyskytujú len mince najvyšších hodnôt - 50, 100, 200 šilingov. Mince nižších hodnôt zostávajú zákonným platidlom hoci sa už takmer nepoužívajú.

Súčasné bankovky sa do obehu dostali v roku 2003. Majú nominálne hodnoty 500, 1000, 2000, 5000, 10000 šilingov.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Vyobrazenie súčasných tanzánskych bankoviek na webe miestnej centrálnej banky
 Vyobrazenie súčasných tanzánskych mincí na webe miestnej centrálnej banky
 História mien na Tanzánskom území

Zdroj 

Meny v Afrike
Tanzánia
Dolný les

Dolný les je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Záhorie.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Vysoká pri Morave v okrese Malacky v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1981 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Záhorie.  Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: Pravidelne zaplavovaný mäkký lužný les s ojedinelými rastlinnými a živočíšnymi druhmi a spoločenstvami na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Dolný les, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Malacky
Vysoká pri Morave
Horný les

Horný les je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Záhorie.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Vysoká pri Morave v okrese Malacky v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1981 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Záhorie. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: Komplex lužných lesov s dvomi ekologicky rozdielnymi časťami na okraji rozšírenia panónskeho tvrdého lužného lesa s výskytom ojedinelých vodných a močiarnych druhov rastlín a živočíchov, najmä vodného vtáctva.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Horný les, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Malacky
Vysoká pri Morave
Jazerinky

Jazerinky je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Záhorie.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Závod v okrese Malacky v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2000 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Na území areálu platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: Významná mokraďová lokalita s výskytom vzácnych a chránených druhov vodných a mokraďových živočíchov, medzi ktorými sú najvzácnejšie druhy vodných chrobákov (Coleoptera aquicola).

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Jazerinky, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Malacky
Závod (okres Malacky)
Marhecké rybníky

Marhecké rybníky je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Záhorie.

Nachádza sa v katastrálnom území mesta Malacky v okrese Malacky v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2009 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené.  Na území areálu platí 3. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: Biotopy európskeho významu: prirodzené eutrofné a mezotrofné stojaté vody s vegetáciou plávajúcich a/alebo ponorených cievnatých rastlín typu Magnopotamion alebo Hydrocharition (3150) a oligotrofné až mezotrofné vody s bentickou vegetáciou chár (3140), biotopy národného významu: slatinné jelšové lesy a druhy európskeho významu a druhy národného významu.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Marhecké rybníky, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Malacky
Rybníky na Slovensku
Malacky
Nové pole

Nové pole je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Záhorie.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Plavecký Mikuláš v  okrese Malacky v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1983 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: Posledné zvyšky slatín charakteristických pre západné podhorie Malých Karpát s výskytom viacerých fytogeograficky významných druhov rastlín v prirodzených spoločenstvách na vedeckovýskumné a náučné ciele.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Nové pole, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Malacky
Plavecký Mikuláš
Strmina

Strmina je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území mesta Stupava a obce Borinka v  okrese Malacky v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. Je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Malé Karpaty, chráneného vtáčieho územia SKCHVU014 Malé Karpaty a územia európskeho významu SKUEV0104 Homoľské Karpaty.

Predmetom ochrany sú: Krasové javy a zachovalé rastlinné a živočíšne spoločenstvá Malých Karpát.

Galéria

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Strmina, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Malacky
Chránená krajinná oblasť Malé Karpaty
Stupava
Borinka
Šmolzie

Šmolzie je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Záhorie.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Suchohrad v okrese Malacky v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Záhorie. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: Zvyšky lužného lesa na Záhorskej nížine s pôvodnou drevinovou skladbou.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Šmolzie, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Malacky
Suchohrad
Šranecké piesky

Šranecké piesky je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Záhorie.
Nachádza sa vo vojenskom obvode Záhorie v okrese Malacky v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2012 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou CHKO Záhorie. Na území areálu platí 3. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: Biotopy európskeho významu: Teplomilné ponticko-panónske dubové lesy na spraši a piesku (91I0), Vnútrozemské panónske pieskové duny (2340), Vresoviská (4030), biotopy národného významu: Kyslomilné borovicové a dubovo-borovicové lesy, druhy európskeho významu a druhy národného významu.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Šranecké piesky, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Malacky
Záhorie (vojenský obvod)
Bukovina (prírodná pamiatka)

Bukovina je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Plavecký Mikuláš v okrese Malacky v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Bukovina sa nachádza v Chránenej krajinnej oblasti Malé Karpaty. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: Časť doliny potoka Feneš, trvalo podmáčaná lúka s výskytom typických mokraďných rastlinných druhov, z ktorých je mnoho chránených, respektíve vzácnych a ohrozených. Lokalita má veľký vedeckovýskumný význam.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Bukovina, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné pamiatky v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Malacky
Chránená krajinná oblasť Malé Karpaty
Plavecký Mikuláš
Buková (prírodná rezervácia)

Buková je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Buková v okrese Trnava v Trnavskom kraji na severovýchodnom okraji  rovnomennej vodnej nádrže. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 9,4493 ha. Je súčasťou CHKO Malé Karpaty. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Posledné charakteristické zvyšky zamokrených lúk s výskytom vzácnych a chránených rastlín a živočíchov, ako aj ich spoločenstiev. V súčasnosti len na tomto území je v rámci CHKO Malé Karpaty zistený výskyt žltohlavu európskeho.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Buková, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Trnava
Chránená krajinná oblasť Malé Karpaty
Buková (okres Trnava)
Čertov žľab

Čertov žľab je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Smolenice v okrese Trnava v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1992 na rozlohe 23,58 ha. Je súčasťou CHKO Malé Karpaty. Na území pamiatky platí 5. stupeň ochrany. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Ojedinelý geologický útvar, skalný žľab kaňonovitého rázu a krasové formy na mezozoiku Malých Karpát. Žľab je (pravdepodobne) zlomového charakteru. Prevládajú puklinové škrapy. Uplatňuje sa tu gravitačný rozpad.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Čertov žľab, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné pamiatky v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Trnava
Chránená krajinná oblasť Malé Karpaty
Smolenice
Čierna skala (prírodná rezervácia)

Čierna skala je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Lošonec v okrese Trnava v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1996 na rozlohe 29,71 ha. Je súčasťou CHKO Malé Karpaty. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany sú: Zachovalé časti prírody Malých Karpát, prirodzených lesných a nelesných formácií, skalných stien a suťových polí s pôvodnými druhmi fauny a flóry.

Referencie

Pozri aj 
 Čierna skala (vrch v Malých Karpatoch; 662 m n. m.)

Iné projekty

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Čierna skala, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Trnava
Chránená krajinná oblasť Malé Karpaty
Lošonec
Lošonský háj

Lošonský háj je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Horné Orešany v okrese Trnava v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 24,26 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: Zachovalé lesné spoločenstvá na rozhraní 2. a 3. vegetačného stupňa s charakteristickými lesnými typmi na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Lošonský háj, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Trnava
Horné Orešany
Skalné okno

Skalné okno je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty.

Nachádza sa katastri obce Buková v okrese Trnava v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1986 na rozlohe 12,22 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou CHKO Malé Karpaty. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: Zaujímavý geomorfologický jav, ktorý vznikol mechanickým zvetrávaním dolomitov a dokumentuje vzájomný vzťah medzi litologicko-štrukturálnymi vlastnosťami podložia a procesmi zvetrávania, ako aj pôsobivého krajinného obrazu severnej časti Pezinských Karpát.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Skalné okno, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Trnava
Chránená krajinná oblasť Malé Karpaty
Buková (okres Trnava)
Vlčkovský háj

Vlčkovský háj je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Vlčkovce v okrese Trnava v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 na rozlohe 61,36 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území areálu platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: Relikt dubovo-brestovo-jaseňového lužného lesa s výskytom ohrozených druhov rastlín a živočíchov.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Vlčkovský háj, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Trnava
Vlčkovce
Všivavec

Všivavec je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území obcí Smolenice, Horné Orešany a Boleráz v  okrese Trnava v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1992 na rozlohe 34,1109 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území areálu platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: Teplomilné spoločenstvá a skalné (dolomitické) odkryvy predhoria Malých Karpát.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Chránený areál Všivavec, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Trnava
Smolenice
Horné Orešany
Boleráz
Záruby (národná prírodná rezervácia)

Záruby sú národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty, ktorá zahŕňa rovnomenný vrch, najvyšší v Malých Karpatoch. Nachádza sa v katastrálnom území obcí Smolenice a Buková v okrese Trnava v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 299,99 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou CHKO Malé Karpaty. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: Lesné spoločenstvá v 3. a 4. vegetačnom stupni ako ukážky ich stupňovitosti a rôznorodosti v Malých Karpatoch s bohatým výskytom chránených a iných zriedkavých druhov rastlín a živočíchov na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Záruby, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Malé Karpaty
Národné prírodné rezervácie v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Trnava
Smolenice
Buková (okres Trnava)
Vyvieračka pod Bachárkou

Vyvieračka pod Bachárkou je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Dobrá Voda v okrese Trnava v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982. Rozloha ochranného pásma bola určená na 3,47 ha.  Je súčasťou CHKO Malé Karpaty. Na území pamiatky platí 4. a 5. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: Ojedinelý krasový jav - vyvieračka - na vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Vyvieračka pod Bachárkou, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné pamiatky v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Trnava
Dobrá Voda (okres Trnava)
Katarína (prírodná rezervácia)

Katarína je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Dechtice v okrese Trnava v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 18,0 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.  Je súčasťou CHKO Malé Karpaty. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: genofond chráneného živočíšneho druhu - jašterice zelenej (Lacerta viridis), ako aj typické suchomilné lesné spoločenstvá na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Katarína, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Trnava
Chránená krajinná oblasť Malé Karpaty
Dechtice
Foráš

Foráš je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa  v katastrálním území obce Bodíky v okrese Dunajská Streda v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2008 na rozlohe 115,5200 ha a zaradené do 5. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Účelom vyhlásenia prírodnej rezervácie je zabezpečenie ochrany chránených druhov rastlín a živočíchov, biotopov európskeho a národného významu v inundačnom území Dunaja a prírodných procesov prebiehajúcich v prirodzených spoločenstvách lužných lesov a mokradí.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Foráš, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Dunajská Streda
Bodíky
Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Gabčíkovský park

Gabčíkovský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Dunajská Streda v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 27,5000 ha a zaradené do 4. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Ochrana historického parku v obci Gabčíkovo.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Chránený areál Gabčíkovský park, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Dunajská Streda
Parky na Slovensku
Hubický park

Hubický park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Dunajská Streda v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 39,0000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Ochrana historického parku v obci Hubice.

Galéria

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Hubický park, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Dunajská Streda
Hubice
Parky na Slovensku
Jurovský les

Jurovský les je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Dunajská Streda v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1993 na rozlohe 2,1369 ha a zaradené do 5. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Ochrana územia, ktoré je vzácnym zvyškom lužného lesa uprostred poľnohospodársky využívanej krajiny Podunajskej nížiny. Žijú tu populácie pôvodných druhov rastlín.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Jurovský les, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Dunajská Streda
Konopiská

Konopiská je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Dunajská Streda v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2009 na rozlohe 7,5153 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Účelom vyhlásenia chráneného areálu je zabezpečenie ochrany biotopov európskeho významu: Prirodzené eutrofné a mezotrofné stojaté vody s vegetáciou plávajúcich a/alebo ponorených cievnatých rastlín typu Magnopotamion alebo Hydrocharition (3150), Oligotrofné a mezotrofné vody s bentickou vegetáciou chár (3140) a druhov európskeho významu: čík európsky (Misgurnus fossilis), lopatka dúhová (Rhodeus sericeusamarus) a blatniak tmavý (Umbra krameri).

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Konopiská, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Dunajská Streda
Kráľovičovokračiansky park

Kráľovičovokračiansky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Dunajská Streda v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 12,8700 ha a zaradené do 4. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Ochrana historického parku v obci Kráľovičove Kračany.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Kráľovičovokračiansky park, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Dunajská Streda
Parky na Slovensku
Kráľovská lúka

Kráľovská lúka je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Dunajská Streda v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1975, 1982 na rozlohe 3,2400 ha a zaradené do 5. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Územie predstavuje zvyšok mŕtveho ramena Dunaja s porastom typických lužných lesov a s vodnými, močiarnymi a lúčnymi biocenózami a vzácnymi druhmi flóry (lekno biele, snežienka jarná a iné).

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Kráľovská lúka, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné pamiatky v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Dunajská Streda
Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Ostrov orliaka morského

Ostrov orliaka morského je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Dunajská Streda (obec Baka) v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1953, 1984, 1988 na rozlohe 22,7700 ha a zaradené do 5. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Územie predstavuje v súčasnej dobe jeden z posledných zvyškov prirodzených, pravidelne zaplavovaných dunajských lužných lesov, ako biotop vzácnych a existenčne ohrozených druhov rastlín a živočíchov.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Ostrov orliaka morského, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Dunajská Streda
Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Rohovský park

Rohovský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Dunajská Streda v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 12,8100 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Historický park v obci Rohovce.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Rohovský park, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Dunajská Streda
Parky na Slovensku
Tonkovský park

Tonkovský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v Tonkovciach v okrese Dunajská Streda v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 6,7200 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Ochrana historického parku v Tonkovciach.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Tonkovský park, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Dunajská Streda
Parky na Slovensku
Abrahámsky park

Abrahámsky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Galanta v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1983 na rozlohe 10,8459 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Ochrana historického parku, ktorý vznikol v 19. storočí pretvorením z lužného lesa ako súčasť okolia kaštieľa (dnes nahradeného detskou ozdravovňou). Park priamo prechádza do lesného komplexu Časlov. Prevládajú listnaté dreviny. Najpočetnejší je dub letný.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Abrahámsky park, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Galanta
Parky na Slovensku
Dubník (národná prírodná rezervácia)

Dubník je národná prírodná rezervácia a územie európskeho významu v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy. Nachádza sa v katastrálnom území obcí Dvorníky, Pusté Sady a Vinohrady nad Váhom v okrese Galanta a okrese Hlohovec v Trnavskom kraji s nadmorskou výškou od 153 do

Národná prírodná rezervácia 
Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1954, 1972, 1993 na rozlohe 165,19 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmet ochrany 
Predmetom ochrany je: Ornitologická lokalita výrika malého. V odlesnenej krajine vzácny a ojedinelý zvyšok prirodzeného lesného spoločenstva (zo skupiny lesov JV Európy) s chránenými druhmi. Pôdnym typom je černozem, geologickým podkladom spraš. Na okraji NPR staré duby - vtáčie hniezdisko.

Územie európskeho významu 
Výnosom Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 3/2004-5. 1 zo 14. júla 2004, ktorým sa vydáva národný zoznam území európskeho významu bolo územie zaradené medzi územia európskeho významu s identifikačným kódom SKUEV0074 Dubník.

Predmet ochrany 
Predmetom ochrany sú biotopy:
 Eurosibírske dubové lesy na spraši a piesku
 Karpatské a panónske dubovo-hrabové lesy
 Panónsko-balkánske cerové lesy

Fauna 
Vtáky:

Cieľový druh výrik lesný (Otus scops), je dokladovaný ako hniezdič aj v blízkom okolí, pri Šintave v roku 1956 a pri Zemianskych Sadoch v roku 1954. V rokoch mapovania pre Atlas hniezdneho rozšírenia vtákov v ČSSR 1973 - 1977 bol zistený ako predpokladaný hniezdič. Nasledujúce mapovanie, zachytené v diele Rozšírenie vtákov na Slovensku, neprináša z rokov 1980 - 1999 žiadne výsledky. Dielo Sovy Slovenska vo fotografii dopĺňa poznatky o rozšírení sov z rokov 2000 - 2009 a v širšom okolí bol zistený výskyt, klasifikovaný ako pravdepodobné hniezdenie. V nasledujúcich rokoch, 2009 - 2018, nie sú žiadne údaje o výskyte výrika lesného v chránenom území ani v jeho ochrannom pásme v databázach AVES, KIMS a Birding SK.

Galéria

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Dubník, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Galanta
Chránené územia v okrese Hlohovec
Dvorníky
Pusté Sady
Vinohrady nad Váhom
Územia európskeho významu na Slovensku
Galantský park

Galantský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Galanta v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1983 na rozlohe 3,3927 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Historický park je najväčšou súvislou zelenou plochou v meste Galanta s výskytom množstva starých hodnotných jedincov drevín. Je to objekt veľkej historickej, mikroklimatickej, biologickej, hygienickej, dendrologickej a architektonickej hodnoty. Možnosti pre krátkodobú rekreáciu.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Galantský park, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Galanta
Košútsky park

Košútsky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Galanta v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1983 na rozlohe 1,9050 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Parková plocha z 19. storočia má v obci lokalizovanej v poľnohospodárskej krajine veľký environmentálny význam. Má značnú mikroklímu, dendrologickú, biologivkú a historickú hodnotu. Tvorí rekreačné zázemie pre obec a blízky domov dôchodcov.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Košútsky park, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Galanta
Parky na Slovensku
Mačiansky háj

Mačiansky háj je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Galanta v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1981 na rozlohe 25,3300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Chránené územie je vyhlásené na ochranu prirodzených lesných spoločenstiev s bohatým výskytom klokoča perovitého na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Mačiansky háj, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Galanta
Mostovské presypy

Mostovské presypy je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Galanta v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1973, 1983 na rozlohe 3,0721 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Význam ochrany spočíva v zachovaní typických útvarov nížiny, ktoré poskytujú posledné útočiská pre teplo- a pieskomilnú flóru a faunu v okolitej poľnohospodársky využívanej krajine.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Mostovské presypy, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné pamiatky v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Galanta
Park pri ihrisku

Park pri ihrisku je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Galanta v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1983 na rozlohe 2,6582 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Ochrana parkovej plochy, ktorá je vhodným zázemím pre športový areál a poskytuje možnosti pre krátkodobú rekreáciu občanov a výchovné využitie. Vznik parku pravdepodobne súvisí s výstavbou blízkej kúrie v 2. polovici 19. storočia.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Park pri ihrisku, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Galanta
Seredský park

Seredský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v meste Sereď v okrese Galanta v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1983 na rozlohe 8,4163 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Ochrana najväčšej súvislej plochy zelene na území mesta Sereď, ktorá poskytuje občanom možnosti na krátkodobú rekreáciu. Je to historický park.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Seredský park, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Galanta
Parky na Slovensku
Sládkovičovská duna

Sládkovičovská duna je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Galanta v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 1,1030 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Ochrana zachovaných zvyškov pieskomilnej vegetácie s výskytom fytogeograficky významných druhov na charakteristickom, najsevernejšie situovanom pieskovom presype Podunajskej roviny na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Sládkovičovská duna, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Galanta
Sládkovičovský park

Sládkovičovský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Galanta v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1983 na rozlohe 1,2020 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Historický park v Sládkovičove. Je to významný prvok mestskej zelene, nachádza sa pri kaštieli.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Sládkovičovský park, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Galanta
Parky na Slovensku
Šalgočiansky park

Šalgočiansky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Galanta v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1983 na rozlohe 2,6051 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Ochrana najväčšej plochy zelene v súčasnej aglomerácii 3 obcí - Zemianskych Sadov, Pustých Sadov a Šalgočky.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Šalgočiansky park, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Galanta
Parky na Slovensku
Štrkovské presypy

Štrkovské presypy je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Galanta v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1973, 1983 na rozlohe 1,7755 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Územie predstavuje tri pieskové presypy spevnené vo svojej vrcholovej časti agátovým porastom. Dôvodom ochrany je zachovanie hĺbkovej a plošnej neporušenosti presypov s rastlinným krytom pre vedecké a náučné ciele.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Štrkovské presypy, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné pamiatky v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Galanta
Tomášikovský park

Tomášikovský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Galanta v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1983 na rozlohe 22,8866 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Historický park v obci Tomášikovo - najväčší a najvýznamnejší v okrese Galanta.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Tomášikovský park, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Galanta
Parky na Slovensku
Tomášikovský presyp

Tomášikovský presyp je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Tomášikovo v okrese Galanta v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1973, 1983 na rozlohe 0,9875 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Ochrana pieskového presypu, významného z dôvodu zachovania typických spoločenstiev piesko- a suchomilných druhov rastlín a živočíchov na jeho okrajoch.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Tomášikovský presyp, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné pamiatky v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Galanta
Tomášikovo
Červený rybník

Červený rybník je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Záhorie.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Lakšárska Nová Ves v okrese Senica v Trnavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1966 na rozlohe 118,91 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany. Nachádza sa v Chránenej krajinnej oblasti Záhorie. Po severnom okraji chráneného územia prechádza modrá turistická značka vedúca z Lakšárskej Novej Vsi do osady Tomky pri Borskom Svätom Jure.

Predmetom ochrany je: Zachovalý, vedecky vysoko hodnotný a vodohospodársky veľmi významný prírodný celok na Záhorskej nížine, tvorený slatinným rašeliniskom s prírodným jazierkom a rozsiahlymi pôvodnými porastmi jelše lepkavej so spoločenstvami rašeliníkov, vlhkomilných i vodných rastlín s viacerými vzácnymi druhmi.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Červený rybník, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránená krajinná oblasť Záhorie
Národné prírodné rezervácie v Trnavskom kraji
Chránené územia v okrese Senica
Lakšárska Nová Ves
Rybníky na Slovensku