joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Nižný Tvarožec

Nižný Tvarožec je obec na Slovensku v okrese Bardejov s rusínskymi a rómskymi obyvateľmi.

Dejiny 
Jágerská kapitula v roku 1355 ohraničila pre Tekulovcov panstvo Smilno, ku ktorému bola začlenená aj táto dedina. V sídlisku bol okrem poddanských domov aj mlyn, drevený kostol, nepochybne aj fara. Stavebná skladba sídliska dosvedčuje, že ono jestvovalo aspoň 2 až 3 desaťročia skôr.

V písomnostiach zo 14. až 16. storočia sa vyskytuje postupne pod názvami Twrous, Thurospathaka, Alsothwrospathak, ktorých základom je preklad pôvodného slovenského názvu Tvarožec do maďarčiny (túrós = tvarohový). Tento názov nepochybne tvorili šľachtici, možno Tekulovci, ktorí boli maďarského pôvodu. Od 15. storočia sa ojedinele vyskytuje aj slovenský názov tejto dediny, pravda, v maďarizovanej podobe. Ani maďarský ani slovenský názov nemajú takú súčasť, z ktorej by sa mohlo usúdiť, že dedinu založili usadlíci podľa zákupného práva. Vzhľadom na to, ale najmä na existenciu blízkeho starobylého Gaboltova pred 13. storočím, možno predpokladať, že názvom Tvarožec nazývali toto údolie obyvatelia Gaboltova, v ktorom mohlo jestvovať sídlisko v 13. storočí, prípadne skôr, v ktorom sa začiatkom 14. storočia mohli usadiť noví usadlíci podľa zákupného práva.

V 15. až 16. storočí bol Nižný Tvarožec majetkovou súčasťou panstva Makovica, hoci v polovici 16. storočia bol v záložnej držbe mesta Bardejova. V roku 1427 boli tunajšie sedliacke domácnosti zdanené od 12 port. Neskôr, pravdepodobne v rokoch 1471 a 1472 pri prechode poľské vojsko dedinu spustošilo, takže v roku 1492 sídlisko nejestvovalo. Čoskoro sa tu usadilo nové obyvateľstvo. V 16. storočí Nižný Tvarožec patril k rusínskym dedinám na panstve Makovica. Okrem domácnosti šoltýsa tu žili poddanské domácnosti. Sedliacke domácnosti v rokoch 1543, 1567 a 1588 zdanili od 6, 3 resp. 1,5 porty, pričom v roku 1567 štyri domácnosti hospodárili na polovičných a štyri na štvrtinových usadlostiach. V tých rokoch tu žili 3, 12 a žiadna želiarska domácnosť. Sídlisko v roku 1600 pozostávalo zo 17 obývaných poddanských domov a domu šoltýsa, kostola a fary.

Koncom 16. storočia bol Nižný Tvarožec stredne veľkou dedinou s prevažne rusínskym obyvateľstvom, ale sídlisko sa mierne zväčšovalo. V roku 1618 šoltýstvo s mlynom patrilo už štyrom domácnostiam. Okolo 20 sedliackych domácností hospodárilo na polovičných a menších usadlostiach. Miestnemu pravoslávnemu farárovi patrilo pole a lúky v rozsahu celej sedliackej domácnosti.

Referencie

Externé odkazy 
 Obec Nižný Tvarožec
 Dobrovoľní hasiči Nižný Tvarožec

 
Obce okresu Bardejov
Rusínske obce okresu Bardejov
Vyšný Tvarožec

Vyšný Tvarožec je obec na Slovensku v okrese Bardejov

Polohopis 
Obec leží v pod hlavným chrbtom Nízkych Beskýd.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1414, ale šoltýs s usadlíkmi tu založil sídlisko už okolo roku 1400. Bola majetkom feudálneho panstva Makovica. V roku 1600 sídlisko pozostávalo z 5 poddanských domov. V roku 1715 až 1720 tu postupne hospodárilo 7 až 5 poddanských domácností, v roku 1828 bolo v obci 32 domov a 244 obyvateľov, v roku 1900 mala 220 a v roku 1970 199 obyvateľov. (prevažne Rusínov).

Referencie

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Bardejov
Rusínske obce okresu Bardejov
Hervartov

Hervartov je obec na Slovensku v okrese Bardejov.

V obci sa nachádza unikátny drevený kostol sv. Františka z Assisi (Národná kultúrna pamiatka), ktorý je od roku 2008 zapísaný v Zozname svetového kultúrneho dedičstva.

Literatúra 
 ARTIMOVÁ, Marta - UJJ, Tibor: Hervartov, Šiba, Uście Gorlickie. Hervartov : Obecný úrad, 2006. 1. vyd. 216 s. ISBN 80-969536-5-6

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky obce
 Stránky o drevenom kostole sv. Františka z Assisi

 
Obce okresu Bardejov
Fričkovce

Fričkovce sú obec na Slovensku v okrese Bardejov.

Časti obce

Ulice 
 Čergovská, Pri verbine, Osikovská, Pivničná, Hlavná, Družstevná, Kuty,Kamenec,

Dejiny 
Vývoj názvu obce:
 1427 - Frychhaw
 1773 - Fricske, Friczovcze
 1786 - Fricschke, Fricowze
 1808 - Fricske, Fryčka
 1863 - 1902 Fricske
 1907 - 1913 Alsófricske
 1920 - Fričkovce

Kultúra a zaujímavosti

Stavby 
Kostol Ružencovej Panny Márie
Kostol sv. Martina

Šport 
Futbal - (ŠK Fričkovce)

Hospodárstvo a infraštruktúra

Školstvo 
V obci Fričkovce sa nachádza základná škola a materská škola. Základná škola v obci bola postavená v roku 1903.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
  oficiálna web stránka obce Fričkovce

 
Obce okresu Bardejov
Bartošovce

Bartošovce sú obec na Slovensku v okrese Bardejov. Obec mala pri sčítaní ľudu v roku 2001 739 obyvateľov, z toho 367 žien, pri ostatnom sčítaní ľudu, v roku 2015 v obci žilo 713 obyvateľov, v roku 2019 sa tento počet zvýšil na 729.

Poloha 
Leží v  nadmorskej výške okolo 355 m n. m. v Bartošovskej kotline, neďaleko Čergovského pohoria. Susedí s obcami Hertník, Janovce, Osikov a Kobyly.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1408. Pre úrodné pôdy a blízkosť Bardejova sa tu usadili statkári, ktorí tu vybudovali majer s chovom hovädzieho dobytka a pestovaním poľnohospodárskych plodín a výrobou múky. Nachádzali sa tu dva mlyny – vyšný a nižný. Aj preto sa obec dodnes delí na časti Vyšný mlyn, Nižný mlyn a Podstavenec. Bartošovce majú bohatú históriu. Pretransformovali sa cez mnoho názvov, ako napr. Bartosfaula – až po súčasný. Krátko po vzniku obce tu vznikla papiereň. V 17. storočí tu vznikla škridliareň spolu s tehliarňou preslávená v širokom okolí východného Rakúsko-Uhorska. Spolu s obcou Kurima tvorila až do 19. storočia hlavné centrá Bardejovského okresu.

Okolo roku 1600 tu bol vybudovaný rímskokatolícky kostol, ktorý sa tu v tej istej podobe po mnohých rekonštrukciách (ostatná v roku 2010) zachoval dodnes a je obdivovaný mnohými turistami. Obcou pretekajú dva potoky – Sekčov a Vieska.

Obecné symboly

Erb 
Erb obce tvorí: V modrom štíte zlaté položené brdo.

Súčasnosť 
V súčasnosti je obec priemyselno-poľnohospodárska. Je tu aj poľnohospodárske družstvo zamerané na chov hovädzieho dobytka. V strede Bartošoviec sa nachádza novo-rekonštruovaný kultúrny dom a miestny obchod a pohostinstvo. O kultúrne vyžitie sa stará ženský spevácky zbor, detský spevácky zbor Plamienok a roku 2010 tu vznikol aj mládežnícky folklórny súbor Bartošovské dzivčata i paropci. V obci sa nachádza aj futbalové ihrisko, na ktorom odohráva zápasy futbalový klub TJ Čergov Bartošovce.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Stránka obce Bartošovce

 
Obce okresu Bardejov
Kríže (okres Bardejov)

Kríže je obec na Slovensku v okrese Bardejov. V obci sa nachádza gréckokatolícky chrám Presvätej Bohorodičky Ochrankyne z roku 1852. Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1635.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Bardejov
Rusínske obce okresu Bardejov
Kožany

Kožany sú obec na Slovensku v okrese Bardejov.

Kultúra a zaujímavosti 
V obci sa nachádza národná kultúrna pamiatka grékokatolícky drevený chrám – Cerkov Stritiňa Hospoda (Stretnutia Pána) so Simeonom z roku 1698. Steny lode a svätyne sú vyzdobené výjavmi z Nového zákona. Zvon z roku 1406 patrí k najstarším na východnom Slovensku. Pamiatka bola obnovená v roku 2004 v rámci projektu Obnovme si svoj dom. Cerkev stále slúži svojmu liturgickému účelu, nedeľné bohoslužby sú o 8:00.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Chrám Stretnutia Pána so Simeonom

 
Obce okresu Bardejov
Rusínske obce okresu Bardejov
Stuľany

Stuľany sú obec na Slovensku v okrese Bardejov.

Referencie 

 
Obce okresu Bardejov
Vyšný Kručov

Vyšný Kručov je obec na Slovensku v okrese Bardejov.

Polohopis 
Obec leží v južnej časti Nízkych Beskýd, v doline Tople.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1438, ale predpokladá sa, že sídlisko jestvovalo už pred 13. storočím, alebo ho založil šoltýs s usadlíkmi v 14. storočí. Patrila zemepánom z Tročian a ich príbuzenstvu. V roku 1600 sídlisko pozostávalo len zo 7 poddanských domov. V roku 1828 bolo v obci 32 domov a 239 obyvateľov, v roku 1900 mala 122 a v roku 1970 147 obyvateľov.

Referencie 

 
Obce okresu Bardejov
Tročany

Tročany sú obec na Slovensku v okrese Bardejov.

Polohopis 
Obec leží na styku Nízkych Beskýd a Bartošovskou kotlinou.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1277, ale sídlisko okolo kostola sv. Trojice už jestvovalo okolo roku 1100. Obec patrila miestnym zemepánom. V roku 1600 sídlisko pozostávalo len z 10 poddanských domov, kúrie miestnych zemanov, kostola a fary. V roku 1715 až 1720 tu postupne hospodárilo 10 až 6 poddanských domácností, v roku 1828 bolo v obci 47 domov a 360 obyvateľov, v roku 1900 mala 221 a v roku 1970 325 obyvateľov.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 

 V obci je gréckokatolícka cerkev sv. Lukáša z roku 1739 a rímskokatolícky kostol z roku 1757.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Bardejov
Vaniškovce

Vaniškovce sú obec na Slovensku v okrese Bardejov. Obec leží južne od Bardejova v Bartošovskej kotline, na chrbte medzi dolinami Rešovky a Sekčova, 1 km od hlavnej cesty spájajúcej Prešov a Bardejov. Leží takmer v presnej polovici cesty medzi týmito mestami. Chotár obce je v nadmorskej výške od 350 do 445 m (stred obce má ). Obec leží na kopci, takže je viditeľná z okolitých dedín. V obci sa nachádza nedávno zrekonštruovaný kostol.

Referencie 

 
Obce okresu Bardejov
Raslavice

Raslavice sú obec na Slovensku v okrese Bardejov v Prešovskom kraji. Obec vznikla v roku 1971 spojením dvoch obcí Vyšné a Nižné Raslavice.

Vodné toky 
Cez obec pretekajú rieky Sekčov, ktorá pramení v Čergovskom pohorí pod Bukovým vrchom a Hrabovec, ktorá pramení nad Kobylskou horou a tečie smerom od obce Kobyly a Janovce. Rieka Hrabovec sa južne za obcou vlieva do rieky Sekčov, ktorá je ľavostranným prítokom Torysy.

Dejiny 
Obec má výhodnú geografickú polohu, čo už v minulosti podmieňovalo vznik ľudských osídlení. Už v druhej polovici 13. storočia tu postavili dodnes zachovaný románsky kostol. Región bol v minulosti využívaný najmä poľnohospodársky. V 70-tych rokoch 20. storočia sa v obci začala rozvíjať priemyselná výroba. V súčasnosti obec žije najmä cestovným ruchom.

Hospodárstvo a infraštruktúra  
Doprava pomocou autobusov a vlakov.

Významné osobnosti 
 Msgr. Jozef Fogarassy (* 9. apríl 1864?) – farár a pápežský komorník; narodený v Považskej Bystrici.
 Benjamín Winkler (* 1835† 10. november 1915) – geológ, kartiógraf, prvý tajomník Uhorskej geologickej spoločnosti, vedúci katedry mineralógie, geológie a paleontológie na Banskej a lesníckej akadémii v Banskej Štiavnici; narodený v obci Uhorské Raslavice v okrese Bardejov.
 MUDr. Mikuláš Atlas (* 12. október 1891† 18. august 1982) – občan židovského pôvodu, publicista a lekár; držiteľ striebornej medaily „Signus laudis“ (uhorské vyznamenanie), ktoré získal za svoju činnosť vo vojenských operáciach, kde pôsobil ako lekár na talianskom fronte počas 1. svetovej vojny.

Kultúra 
V obci funguje od roku 1931 Folklórna skupina Raslavičan a Divadelný súbor NA SKOK, ktorého prvopočiatky siahajú až do dvadsiatych rokov minulého storočia. V súčasnosti sa obe umelecké telesá venujú organizovaniu kultúrneho života v obci. Medzi tradičné každoročné podujatia patria napríklad „Šarišské slávnosti piesní a tancov“ organizované obcou v spolupráci s FSk Raslavičan a rôzne divadelné predstavenia organizované divadlom.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Profil románskeho kostola – apsida.sk
 Folklórna skupina Raslavičan
 Ochotnícke divadlo „Na Skok“

 
Obce okresu Bardejov
Poliakovce

Poliakovce sú obec na východnom Slovensku v okrese Bardejov. Obec má asi 270 obyvateľov.
Prvá písomná zmienka o obci Poliakovce je z roku 1414. Vtedajšia forma nazvu obce bola Poljak. Dedinka patrila do panstva Makovica, ktoré patrilo Cudarovcom.

Referencie

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Bardejov
Janovce

Janovce sú obec na Slovensku v okrese Bardejov.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Bardejov
Buclovany

Buclovany sú obec na Slovensku v okrese Bardejov.

Referencie 

 
Obce okresu Bardejov
Kľušov

Kľušov je obec na Slovensku v okrese Bardejov.

Obecné symboly

Erb 
Erb obce tvorí neskorogotický (dolu zaoblený) červený štít, v ktorom na zelenej pažiti je napravo otočený zlatý voz (rebrinák).

Kostol svätých Cyrila a Metoda 
Dominantou obce je budova kostola svätých Cyrila a Metoda. 
Myšlienka postaviť v obci Kľušov nový kostol vznikla v období pôsobenia ThDr. Jozefa Machabu v kobylskej farnosti. 1100. výročie smrti slovanského apoštola svätého Konštantína - Cyrila (1969), dalo podnet zasvätiť kostol práve našim patrónom. Plány nového kostola vypracoval staviteľ Viliam Antony z Bardejova. Slávnostná posviacka základného kameňa stavby sa konala 12. júla 1970. 
Výstavba kostola sa uskutočňovala svojpomocne z finančných prostiedkov obyvateľov Kľušova ako aj z darov rodákov žijúcich mimo rodiska. Obetavosťou veriach za účinkovania kobylského farára Jozefa Juhása bola stavba kostola dokončená v roku 1972. Posviacka kostola sa konala 9. júla 1972. 
V nasledujúcich rokoch sa postupne dopĺňalo najpotrebnejšie vnútorné vybavenie a robila úprava okolia kostola. 
V súčasnosti prebieha celková rekonštrukcia. Momentálne bola ukončená prvá časť a to rekonštrukcia kostolnej veže. V blízkej budúcnosti prejde renováciou aj zvyšok stavby.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Bardejov
Kobyly (okres Bardejov)

Kobyly sú obec na Slovensku v okrese Bardejov.

Obecné symboly

Erb 
Erb obce tvoria v hornej časti zeleného štítu dva k sebe otočené strieborné kone, pod nimi strieborné bežiace žriebä.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Bardejov
Kružlová

Kružlová (rusín. Кружлёва) je obec na Slovensku v okrese Svidník.

Symboly obce

Erb 
V modrom štíte na zelenej pažiti je zlatovlasý striebroodetý muž, ktorý oboma zdvihnutými rukami pridržiava na hlave položený veľký zlatý obilný snop. Znamenie erbu tvorí poľnohospodársky motív podľa obecného pečatidla z roku 1868. Erb bol prijatý  obecným zastupiteľstvom 18. júna 1999 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: K-147/1999. Autormi erbu sú Jozef Novák a Ladislav Čisárik.

Vlajka 
Vlajka obce pozostáva z piatich pozdĺžnych pruhov vo farbách modrej, žltej, modrej, bielej a zelenej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Obyvateľstvo

Národnostné zloženie 
údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011, Štatistický úrad Slovenskej republiky

*údaj z Atlasu rómskych komunít z roku 2013

Jazykové zloženie 
údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011, Štatistický úrad Slovenskej republiky

Náboženské zloženie 
údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011, Štatistický úrad Slovenskej republiky

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Expozícia bojovej techniky v tzv. Údolí smrti z doby Karpatsko-duklianskej operácie z roku 1944. Vo voľnej krajine je inštalovaných osem sovietskych tankov T-34. Súčasťou areálu je aj pietne miesto s pomníkom.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Svidník
Rusínske obce okresu Svidník
Kuková

Kuková je obec na Slovensku v okrese okrese Svidník.

Symboly obce

Erb 
V zelenom štíte je strieborný kolovrátok, medzi  úzkymi zlatými prehnutými snopmi. Znamenie na erbu je z roku 2000, pripomínajúce tradičné zamestnanie obyvateľov obce poľnohospodárstvo, tkáčstvo a výrobu kolovrátkov. Erb bol prijatý  obecným zastupiteľstvom 20. novembra 2001 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: K-171/2001. Autormi erbu sú Peter Kónya, Sergej Pančák a Leon Sokolovský.

Vlajka 
Vlajka obce pozostáva zo štyroch pozdĺžnych pruhov vo farbách  3/8 zelenej, 1/8 bielej 3/8 zelenej a 1/8 žltej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Evanjelický kostol, jednoloďová pôvodne ranogotická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z prvej polovice 14. storočia. Úpravami prešiel po požiaroch v rokoch 1648 a 1795, keď bol upravený klasicisticky. V roku 1798 bola pristavaná veža, v roku 1801 sakristia. Interiér je plochostropý, presbytérium je zaklenuté českou plackou, v podveží sa nachádza valená klenba. Nachádza sa tu oltár v štýle luiséz s vročením 1797 s mladším obrazom Kristus s Máriou a Martou z roku 1910. Kazateľnica z roku 1801 je klasicistická, murovaná. Empora má vročenie 1910. Fasády kostola sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami a opornými piliermi. Veža s nárožnými zaobleniami je ukončená korunnou rímsou s trojuholníkovými štítmi a ihlancovou helmicou.

 Príkostolný cintorín, archeologická lokalita cintorína využívaného od prvej polovice 14. storočia. Nachádza sa v areáli evanjelického kostola.

 Kaštieľ rodiny Bánó, jednopodlažná trojkrídlová dvojtraktová rokokovo-klasicistická stavba, z rokov 1770-1780. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami, hlavná sieň má zrkadlovú klenbu so štukatúrami. Priečeliu dominuje trojosový rizalit členený pilastrami a ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom. Okná majú frontóny s prehýbanými rímsami a reliéfnymi mušľami. Z dvornej strany sa nachádza portikus členený kanelovanými stĺpmi. Nad stredným krídlom je s manzardová strecha, nad bočnými krídlami valbové strechy. Pri kaštieli sa nachádza klasicistická sýpka z prvej polovice 19. storočia.

 Súbor historických náhrobníkov z prvej polovice 19. storočia na novom cintoríne.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Svidník
Lúčka (okres Svidník)

Lúčka je obec na Slovensku v okrese Svidník.

Symboly

Erb 
V modrom štíte na zelenej preliačenej pažiti sú skrížené nástroje strieborný zlatookovaný cep a zlatá kosa na striebornom kosisku, prekryté zlatým snopom so zľava zaseknutým zlatým kosákom na striebornej rukoväti. Znamenie erbu môžeme zaradiť medzi hovoriaci symbol z roku 2001. Erb bol prijatý obecným zastupiteľstvom v roku 2001 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: L-123/2001. Autormi erbu sú Peter Kónya, Sergej Pančák a Leon Sokolovský.

Vlajka 
Vlajka obce pozostáva zo štyroch pozdĺžnych pruhov vo farbách  1/6 modrej, 1/6 bielej  3/6 modrej a  1/6 zelenej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Svidník
Matovce

Matovce sú obec na Slovensku v okrese Svidník.

Symboly obce

Erb 
V zelenom štíte tri a tri zlaté prehnuté a prekrížené bezostené klasy, preložené strieborným obráteným kosákom so zlatou rukoväťou, to všetko prevýšené striebornými skríženými sekerami na zlatých poriskách.

Jestvujúci  erb bol prijatý  uznesením obecného zastupiteľstva dňa 30. juna 2006, č. OZ – 3/2006 a je zapísaný v heraldickom registri Slovenskej republiky pod signatúrou M – 184/2006.

Súčasná heraldická kompozícia nového erbu symbolizujúceho drevorubačstvo a lesné práce, doplňujúce atribúty roľníctva.

Autormi erbu sú Peter Kónya, Leon Sokolovský a Sergej Pančák.

Vlajka 
Vlajka obce pozostáva zo šiestich pozdĺžnych pruhov vo farbách žltej (1/6),  bielej (2/6)  zelenej (1/6)  žltej (1/6), bielej (2/6)  a zelenej (1/6).  Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Literatúra: Heraldický register Slovenskej republiky VII., Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, Matica slovenská 2009, str. 98 - 99.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky kostol Narodenia Presvätej Bohorodičky, jednoloďová klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1819. Zariadenie chrámu je novodobé. Fasády chrámu sú hladké so segmentovo ukončenými oknami. Priečelie je členené lizénovými rámami. Veža vyrastá z priečelia vo forme rizalitu, je ukončená barokovou helmicou s laternou.

Referencie

Iné projekty

 
Obce okresu Svidník
Rusínske obce okresu Svidník
Mestisko

Mestisko je obec na Slovensku v okrese Svidník.

Symboly obce

Erb 
V modrom štíte na zelenej, piatimi striebornými oválnymi kameňmi preloženej pažiti je zlatý obilný snop, podložený strieborným kosákom so zlatou zvislou rukoväťou.  Na erbe  je znamenie podľa odtlačku pečatidla obce z roku 1868. Erb bol prijatý  obecným zastupiteľstvom 21. mája  1999 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: M-120/1999. Autormi erbu sú Leon Sokolovský, Sergej Pančák a Peter Kónya.

Vlajka 
Vlajka obce pozostáva zo šiestich pozdĺžnych pruhov vo farbách modrej, žltej, modrej, bielej, modrej a bielej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Narodenia Panny Márie, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1843. Úpravami prešiel v roku 1895, 1937 a poslednou obnovou v rokoch 1998-2002. V interiéri sa nachádza hlavný oltár, bočné oltáre a kazateľnica v neskorobarokovom štýle z doby vzniku kostola. Fasády sú hladké so segmentovo ukončenými oknami. Veža je členená lizénovým rámom a ukončená barokovou helmicou s laternou.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Svidník
Mičakovce

Mičakovce sú obec na Slovensku v okrese Svidník.

Symboly obce

Erb a vlajka 
V zelenom štíte nad zlatým mlynským kolesom na striebornom brvne strieborný kolovrátok, po bokoch sprevádzaný zlatými priklonenými snopmi bezostených klasov
Tento erb bol prijatý  uznesením obecného zastupiteľstva dňa 30. decembra 2007, č. OZ – 01/12/2007 a je zapísaný v heraldickom registri Slovenskej republiky pod signatúrou M – 202/2007.

Súčasná heraldická kompozícia so zamestnaneckými prvkami – roľníctvom a tkaním plátna, mlynské koleso poukazuje na miestne mlyny a brvno na rieku Topľu..

Autormi erbu sú Peter Kónya, Leon Sokolovský a Sergej Pančák.

Vlajka obce pozostáva zo šiestich pozdĺžnych pruhov vo farbách zelenej (1/8),  žltej (1/8)  bielej (2/8)  zelenej (1/8), žltej (1/8) a bielej (2/8).  Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Literatúra: Heraldický register Slovenskej republiky VII., Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, Matica slovenská 2009, str. 98 - 99.

Názov 
Vývin názvu obce
 1390 – Mikeuagasa
 1394 – Mychkwagasa
 1414 – Michak
 1808 – Micsák, Mičákowce
 1863 – Micsák
 1907 – Mikevágása
 1920 – Mičakovce

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1390 ako Mikeuagasa. Obec patrila do Šarišskej župy, panstvu Čičava, od roku 1493 panstvu Stropkov. Značná časť obyvateľov bola aktívne zapojená do Rákociovského povstania. V roku 1720 bola úplne opustená. O šesťdesiat rokov, neskôr obec už v roku 1787 mala 13 domov a 85 obyvateľov. 

V roku 1828 mala 15 domov a 113 obyvateľov. 

V okolitých lesoch obyvatelia z bukového dreva pálili drevené uhlie. Koncom 19. storočia v obci boli vysťahovalecké tendencie za prácou a za lepšími sociálnymi podmienkami. 

Za I. ČSR v obci sa rozvíjala spravidla len poľnohospodárska výroba. Časť obyvateľov po čiastočnom spriemyselnení Slovenska hľada prácu aj v priemyselných podnikoch vznikajúcich v Giraltovciach. Za socializmu v obci bolo založené jednotné roľnícke družstvo, kde väčšina obyvateľov pracuje na družstve v rastlívnej a živočíšnej výrobe. Obhospodárovania poľnohospodárskej pôdy má priemyselný charakter a bola dosiahnutá pomerne vysoká produktivíta práce. Mladá generácia pracujú v priemyselných podnikov v Košiciach, Prešove a Giraltovciach.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Svidník
Nižný Orlík

Nižný Orlík je obec na Slovensku v okrese Svidník.

Symboly obce

Erb 
V červenom   štíte nad modrým vŕškom sú dva strieborné orly v zlatej zbroji. Pravý orol je obrátený so spustenými krídlami a ľavý so zdvihnutými krídlami. Je to hovoriaci erb podľa pečatidla obce z roku 1787. Erb bol prijatý  obecným zastupiteľstvom 27. júna 1997 a je  zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: N-55/1997.  Autorom erbu je Ladislav Nagy.

Vlajka 
Vlajka obce pozostáva zo šiestich pozdĺžnych pruhov vo farbách žltej, červenej, bielej, červenej, bielej a modrej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Zvonica so vstupnou bránou z Nižného Orlíka, dnes v Múzeu ľudovej architektúry v Bardejovských Kúpeľoch, drevená stavba z roku 1736. Zvonica má stĺpikovú konštrukciu a zvonovitú helmicu s malou cibuľou pokrytú šindľom.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Svidník
Rusínske obce okresu Svidník
Rovné (okres Svidník)

Rovné je obec na Slovensku v okrese Svidník.

Symboly obce

Erb 
V modrom štíte na zelenej pažiti je zlatý pluh s kolieskom a striebornými radlicami. Znamenia erbu boli spracované podľa pečatidla z roku 1868 a vychádzajú z poľnohospodárskeho motívu s čiastočne hovoriacou symbolikou, ktorá tvorí rovná pažiť. 
Erb bol prijatý  obecným zastupiteľstvom 20. februára  1998 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: R-63/1998.  Autormi erbu sú Jozef Novák a Ladislav Čisárik.

Vlajka 
Vlajka obce pozostáva zo štyroch pozdĺžnych pruhov vo farbách 3/8 modrej, 1/8 žltej, 1/8 bielej  a 3/8 zelenej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky kostol sv. Demetera veľkomučeníka, jednoloďová neoklasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a prestavanou vežou, z rokov 1941-1942. Obnovou prešiel v roku 1947 po poškodení v druhej svetovej vojne. Zariadenie pochádza z doby vzniku chrámu. Fasády sú členené oblúčkovým vlysom a polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená cibuľovou helmicou. 

 Kaplnka Presvätej Bohorodičky, neoklasicistická stavba s pravouhlým záverom a malou strešnou vežou, z roku 1890. Podľa iného zdroja pochádza zo začiatku 19. storočia. Interiér je zaklenutý krížovou klenbou. Fasády sú členené pilastrami a polkruhovo ukončenými oknami.

 Božia muka, ľudová murovaná stavba z roku 1878.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Svidník
Rusínske obce okresu Svidník
Roztoky (okres Svidník)

Roztoky sú obec na Slovensku v okrese Svidník.

Symboly obce

Erb 
V modrom štíte zo zelenej pažite vyrastajúce dva zlaté listnaté prirodzené stromy, z pravého okraja štítu vyrastajúce strieborné skalné bralo, z ľavého okraja štítu vyrastajúci zlatý položený spílený peň, na ňom obkročmo sediaci vpravo otočený striebro odetý muž so striebornou sekerou vo zdvihnutej pravici.

Jestvujúci erb bol prijatý  uznesením obecného zastupiteľstva dňa 20. júna 2005, č. OZ – 3/2005 a je zapísaný v heraldickom registri Slovenskej republiky pod signatúrou R – 136/2006.

Súčasná heraldická kompozícia erbu symbolizujúceho žánrový obrázok s prírodným a drevorubačským motívov podľa odtlačku pečatidla obce z roku 1767.

Autormi erbu sú Peter Kónya, Leon Sokolovský a Sergej Pančák.

Vlajka 
Vlajka obce pozostáva zo siedmich pozdĺžnych pruhov vo farbách zelenej (1/9),  modrej (1/9)  bielej (2/9)  žltej (1/9), bielej (2/9), zelenej (1/9) a modrej (1/9).  Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Literatúra: Heraldický register Slovenskej republiky VII., Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, Matica slovenská 2009, str. 144 - 145.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky kostol sv. Demetera, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1848. V interiéri sa nachádza barokový ikonostas ukončený rokokovými kartušami a baldachýnový oltár z polovice 18. storočia s empírovým obrazom Snímanie z kríža zo začiatku 19. storočia. Fasády sú členené lizénovými rámami a segmentovo ukončenými oknami. Veža je členená lizénovými rámami a ukončená korunnou rímsou a barokovou helmicou s laternou. Nad loďou sa nahádzajú ďalšie dve cibule s kovanými krížmi. Okolo kostola sa nachádza kamenný obranný múr s dvoma murovanými bránami ukončenými stanovými strechami s cibuľami. 

 Ľudový dom, jednopodlažná drevená šesťpriestorová stavba z roku 1907. Fasády sú bielené s červenými oknami, strecha je valbová. Úpravami prešiel v 30. rokoch 20. storočia.

 Kasáreň pohraničnej stráže, jednopodlažná drevená stavba na pôdoryse obdĺžnika z rokov 1925-1928. Pri objekte sa nachádza hvezdáreň. Objekt má kamenný základ z hrubo opracovaného kameňa, poschodie je drevené. Vysoká strecha je pokrytá šindľom.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Svidník
Rusínske obce okresu Svidník
Vyšná Pisaná

Vyšná Pisaná je obec na Slovensku v okrese Svidník.

Symboly obce

Erb 
V striebornom štíte po nízkej zelenej, vľavo trávnatej pažiti kráčajúci semhľadiaci muž v zelenom odeve, čiernom klobúku a čižmách, s čiernou kapsou cez ľavé plece, pravicou držiaci hlaveň čiernej pušky, položenej na pravom ramene. Znamenie erbu tvorí motív strážcu hraníc podľa odtlačku pečatidla obce z roku 1787. Erb bol prijatý obecným zastupiteľstvom 25. júna 2001 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: VP-172/2001. Autormi erbu sú Jozef Novák a Ladislav Čisárik.

Vlajka 
Vlajka obce pozostáva z troch pozdĺžnych pruhov vo farbách 2/5 bielej, 1/5 čiernej a 2/5 zelenej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky kostol Zosnutia Presvätej Bohorodičky, jednoduchá jednoloďová stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1909. Počas druhej svetovej vojny bol chrám poškodený a v roku 1965 obnovený. Fasády sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená barokovou helmicou s malou cibuľou.

 Expozícia bojovej techniky v tzv. Údolí smrti z doby Karpatsko-duklianskej operácie z roku 1944. Je tu inštalovaný sovietsky tank T-34, súčasťou areálu je aj pietne miesto s pomníkom.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Svidník
Rusínske obce okresu Svidník
Tomášov

Tomášov (historicky , , ) je obec na Slovensku v okrese Senec. Má 2 467 obyvateľov a leží 16 km východne od Bratislavy na Podunajskej nížine v západnej časti Žitného ostrova pri Malom Dunaji. 
Obec láka turistov z blízkeho aj širšieho okolia, ktorí sem prichádzajú za účelom splavovania Malého Dunaja.

Miestne časti obce 
K obci Tomášov patrí aj niekoľko miestnych častí a to:
 Malý Madaras ();
 Tomášov osada ();
 Majorháza;
 Doma.

Historické pamiatky

Kostol a kaplnka 

Hlavnému námestiu obce dominuje rímskokatolícky kostol sv. Mikuláša z roku 1674. Na cintoríne v centre obce sa nachádza kaplnka Povýšenia sv. kríža z roku 1870. Táto kaplnka je však opustená, využívaná ako sklad a jej funkciu ako dom smútku nahradila v roku 2010 nová budova.

Kaštieľ 

V časti Majorháza sa nachádza barokový kaštieľ, postavený rodinou Jeszenákovcov. Po roku 1946 sa v kaštieli nachádzala škola a rôzne iné inštitúcie, v roku 1953 bol upravený a stal sa sídlom detského domova a neskôr ústavu pre chlapcov. V rokoch 2007 až 2010 bol kompletne zrekonštruovaný a v súčasnosti sa v ňom nachádza hotel a reštaurácia.

Národnostné zloženie obyvateľstva

Družobné obce 
  Halászi (Maďarsko)
  Mórágy (Maďarsko)
  Berg (Rakúsko)

Galéria

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Stránka obce
 Google Maps

 
Obce okresu Senec
Vyšný Orlík

Vyšný Orlík je obec na Slovensku v okrese okrese Svidník.

Polohopis

Vodné toky 
Cez stred obce Vyšný Orlík preteká rieka Ondava. Jej pravým prítokom je potok Riečka a ľavým potok Mostovka. Za obcou smerom na Bardejov sa nachádza rybník, ktorý sa využíva na rekreačný rybolov.

Začiatkom mája bude slávnostne otvorená rybárska sezóna na rybníku spojená so súťažou všetkých vekových kategórii.

Symboly obce

Erb 
V modro-červenom štiepenom štíte strieborný zlatokorunovaný orol v
zlatej zbroji.
Terajší erb bol prijatý  uznesením obecného zastupiteľstva 23. mája 2003 č. OZ – 4/2003. 2/2 a je zapísaný v heraldickom registri Slovenskej republiky pod signatúrou V -105/2003.

Hovoriaci symbol podľa odtlačku pečatidla obce z roku 1787. 
Autorom erbu je Ladislav Nagy.

Vlajka 
Vlajka obce pozostáva zo siedmich pozdĺžnych pruhov vo farbách modra (1/7), biela (1/7), modra  (1/7), žltá (1/7), červena (1/7), biela (1/7) a červena (1/7). Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zostrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Literatúra: Heraldický register Slovenskej republiky V, Ministerstvo vnútra SR, Matica slovenská 2006, str. 196-197.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky kostol Nanebovstúpenia Pána, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria, bočnými kaplnkami a predstavanou vežou, z rokov 1793-1795. Úpravami prešiel v roku 1971. Hmota kostola má tradičné trojpriestorové členenie gréckokatolíckych chrámov, zdôraznené troma barokovými helmicami, nad vežou, loďou a presbytériom. V interiéri sa nachádza zariadenie zo začiatku 20. storočia s prvkami secesie. Fasády sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami. Veža je členená lizénovými rámami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou s laternou.

Pravidelné podujatia  
Medzi pravidelné podujatia vo Vyšnom Orlíku je volejbalový turnaj O pohár starostu obce Vyšný Orlík. Koná sa prvú augustovú nedeľu. V roku 2007 sa konal 9. ročník.

V roku 2007 sa konal 1. ročník tohto istého turnaja Memoriál Jána Čvaňa.

Školstvo 
V obci je základná škola - 1. stupeň (1 až 4) a materská škola.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Svidník
Rusínske obce okresu Svidník
Želmanovce

Želmanovce sú obec na Slovensku v okrese Svidník.

Symboly obce

Erb 
V modrom štíte vpravo je zlatý snop, sprava obopätý pravošikmým strieborným kosákom so zlatou rukoväťou. Naľavo je strieborný obrátený ohliadajúci sa Baránok v zlatej zbroji, držiaci pred sebou zlatú pravošikmú krížovú žrď s obrátenou striebornou, do troch  jazykov vybiehajúcou zástavou so znázornením červeného gréckeho tlapovitého kríža. Znamenie na erbu vychádza z poľnohospodárskeho motívu preneseného z odtlačku pečatidla obce z roku 1837. Erb bol doplnený o atribút sv. Jána Krstiteľa, patróna miestneho  kostola. Erb bol prijatý  obecným zastupiteľstvom 10. novembra 1996  a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: Z-25/1996. Autorom erbu je Ladislav Nagy.

Vlajka 
Vlajka obce pozostáva zo štyroch pozdĺžnych pruhov vo farbách 1/6 červenej, 2/6 bielej, 2/6  žltej a 1/6 modrej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Kaštieľ rodiny Bánó, jednopodlažná dvojtraktová klasicistická stavba na pôdoryse obdĺžnika so stredný rizalitom, z roku 1820. Interiér je plochostropý a čiastočne zaklenutý valenými klenbami. Priečeliu dominuje centrálny trojosový portikus ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom. K portiku od ulice smeruje monumentálne schodisko. Okná majú polkruhové negatívne frontóny. Súčasťou areálu kaštieľa je krajinársky park založený v prvej polovici 19. storočia.

 Dom správcu panstva, jednopodlažná trojtraktová klasicistická stavba na pôdoryse obdĺžnika z konca 18. storočia. Obnovou prešiel v roku 2008. Stavba má sedlovú strechu, na priečelí sú dve okenné osi s polkruhovými frontónmi.

 Hospodárska budova kaštieľa, jednopodlažná dvojtraktová stavba na pôdoryse obdĺžnika z konca 18. storočia.

Iné projekty

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Svidník
Hrubá Borša

Hrubá Borša () je obec na Slovensku v okrese Senec. V obci je rímskokatolícka kaplnka sv. Rozálie z roku 1930. Prvá zmienka o obci je už z roku 1244. Obec sa spomína pod názvom Martinus de Borsa (nemes). Pramene hovoria, že mala 42 domov a 426 obyvateľov s prevažne rímskokatolíckym vierovyznaním. Názov obce je odvodený z mena starého zemianskeho rodu Borsa-iovcov, ktorí boli prevažnými majiteľmi pôdy obci.

V roku 2008 prebehla rozsiahla úprava centra obce, v rámci ktorej bol zrevitalizovaný park, pribudli chodníky zo zámkovej dlažby, menší objekt so strmou strechou a preliezky pre deti. Súčasťou úpravy bolo aj umiestnenie hodín s ukazovateľom teploty. Rok predtým na východnom okraji obce, smerom na susednú obec Jánovce, postavila súkromná firma ORAG Slovakia s.r.o. halu. Obec má veľké rozvojové plány. V roku 2009 sa začala výstavba majstrovského 18 jamkového golfového ihriska GREEN RESORT a 6 jamkovej akadémie s profesionálnym driving rangeom. V rámci areálu sa zároveň výstavba nových obytných zón na východe aj na severe obce. Celkove ide až o 400 nových pozemkov ktoré majú vyrásť v najbližích 2 rokoch.    

Obcou prechádzajú autobusové linky Senec – Jelka, Senec – Veľké Úľany, Bratislava – Jelka, Bratislava – Veľké Úľany a späť.

Národnostné zloženie obyvateľstva

Referencie

Externé odkazy 

 
Obce okresu Senec
Čataj

Čataj (, ) je obec na Slovensku v okrese Senec. V obci je rímskokatolícky kostol Svätej Margity z roku 1721 , do súčasnej podoby prestavaný v roku 1845.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Senec
Bratislava – mestská časť Čunovo

Bratislava – mestská časť Čunovo (iné názvy: Bratislava-Čunovo, Mestská časť Čunovo, Čunovo; nesprávne: Čuňovo; maď. Dunacsún, ) je mestská časť Bratislavy v okrese Bratislava V. Je to najjužnejšia mestská časť Bratislavy a bezprostredne susedí s Maďarskom a Rakúskom. Nachádza sa v blízkosti Dunajskej cyklistickej cesty i Vodného diela Gabčíkovo. 

K Česko-Slovensku bolo pripojené 15. októbra 1947 na základe Parížskej mierovej konferencie (spolu s Rusovcami a Jarovcami). Dôvodom malo byť umožnenie výstavby bratislavského prístavu na Dunaji. V tom čase išlo z národnostného hľadiska o prevažne chorvátsku obec, časť z tamojších obyvateľov stále používa chorvátčinu a uchováva si národný folklór. 

Na severnom cípe ostrova v strede mohutného toku Dunaja bolo 9. septembra 2000 otvorené jedno z najmladších európskych múzeí moderného umenia – Danubiana.

Demografia 
Ku koncu roka 2014 žilo v mestskej časti 1 248 obyvateľov.

Sčítanie 2011 
 údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011

Pamiatky 
 Kostol sv. Michala archanjela z 18. storočia. 
 Kaštieľ so sýpkou. Postavený bol v 18. storočí, v rokoch 1765 - 1770.
 Socha svätého Floriána je umiestnená na Hraničiarskej ulici vo výklenku rodinného domu. 
 Socha Panny Márie je na zástavke MHD na rázcestí.
 Socha svätého Ivana (sv. Jána Nepomuckého) je na Sochorovej ulici.
 Pamätník britským letcom odhalený v roku 2004 pri príležitosti 60. výročia zostrelenia posádky lietadla Britských vzdušných síl. Je v priestoroch dunajskej hrádze.

Referencie

Externé odkazy 
 Čunovo.info - informácie o Čunove, história Čunova, užitočné informácie pre Čunovčanov, služby, výlety, inzercia, fotogaléria Čunova + Turistický sprievodca okolím
 Pamätník britským letcom

Čunovo
Okres Bratislava V
Čunovo
Neded

Neded je obec na Slovensku v okrese Šaľa.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Michala archanjela, jednoloďová ranoklasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1780. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. V interiéri sa nachádzajú dva bočné oltáre, Panny Márie z roku 1811 a Božského srdca z roku 1881 s obrazom od P. Kocsissa  z roku 1885. Kazateľnica pochádza z doby vzniu kostola, krstiteľnica z konca 18. storočia je kamenná so sochou Krstu Krista. Fasády kostola sú členené zdvojenými lizénami a segmentovo ukončenými oknami so šabránami s klenákmi. Veža vyrastá z volútového priečelia vo forme rizalitu, má nárožné skosenia, je členená kordónovými rímsami a lizénovými rámami. Ukončená je korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou s laternou.

 Rímskokatolícka fara, dvojpodlažná trojtraktová neskorobaroková stavba na pôdoryse obdĺžnika z roku 1787. Priečeliu dominuje trojosový rizalit ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom. Fasáda je členená kordónovou rímsou a nárožným kvádrovaním. Okná majú profilované šambrány, na rizalite sú segmentovo ukončené s čabrakami.

 Reformovaný kostol, jednoduchá jednoloďová stavba s pravouhlým záverom a predstavanou vežou, z roku 1937. Nachádza sa na mieste tolerančného kostola z roku 1784, ktorého veža bola integrovaná do súčasnej stavby. Interiér je plochostropý. Nachádza sa tu mramorová klasicistická krstiteľnica z doby vzniku pôvodného kostola. Kazateľnica je z 19. storočia. Fasády kostola sú členené segentovo ukončenými oknami s tenkými šambránami. Veža je členená kordónovými rímsami a lizénovými rámami, ukončená je korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a barokovou helmicou.

Občianska vybavenosť 
V obci sa okrem reformovaného a rímskokatolíckeho kostola nachádza aj moderný evanjelický kostol, vybudovaný po druhej svetovej vojne presídlencami z Dolnej zeme a baptistická modlitebňa.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Šaľa
Trnovec nad Váhom

Trnovec nad Váhom (maďarsky Tornóc) je obec na Slovensku v okrese Šaľa.

Polohopis 
Leží vo východnej časti Podunajskej nížiny, na ľavobrežnom vale rieky Váh. Chotár obce sa rozprestiera na riečnych nivách s priečnymi valmi. Má prevažne rovinatý povrch. V severovýchodnej a východnej časti sa nachádzajú pieskové presypy – duny. Na širokom vale sú lužné a nivné pôdy s opustenými ramenami Váhu.

Časti obce 
Miestne časti: Trnovec nad Váhom, Horný Jatov, Kľučiareň a Nový Dvor.

Obyvateľstvo 
Etnické zloženie v roku 2011: 76,2 % Slováci, 17,7 % Maďari.

Dejiny 
Prvá písomná správa o obci sa vyskytuje v zoborskej listine z roku 1113 vo forme Durmuz a Dormuzc. V dobe vzniku tejto listiny boli teda dve dediny s týmto názvom, ktoré boli kráľovským majetkom. Jedna časť patrila kráľovským lámačom ľadu a druhá kráľovským nosičom rybárskych sietí. 

V 13. storočí tu mal majetky Bartolomej z Veče, neskôr, po vymretí jeho rodu sa dedina stala majetkom Aladára a Petra, synov Ivánku. Počas stredoveku v dedine mali významnejšie majetky príslušníci rodiny Čúzi, Aponi a kastelán šintavského hradu Juraj Byb. Dedina sa v stredoveku delila na Horný Trnovec, Veľký Trnovec a Malý Trnovec. V 17. storočí okrem spomínaných tu mali majetky aj príslušníci rodín Amade, Sembery, neskôr Huňadi. Táto rodina postupne nadobudla majetkovú prevahu a stala sa najvýznamnejším zemepánom až do zrušenia poddanstva. 

V roku 1869 mala obec 220 domov a 1613 obyvateľov, ktorí sa zaoberali prevažne poľnohospodárstvom. Zastúpené boli však aj niektoré remeslá, najmä krajčíri, obuvníci a čižmári.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Premenenia Pána, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a malou strešnou vežou, z roku 1725. Donátorom kostola bol miestny zemepán Štefan Huňadi. V roku 1911 bol neoklasicisticky upravený. Ďalšou úpravou prešiel v roku 1924. Interiér je plochostropý, presbytérium je zaklenuté valenou klenbou s lunetami. Nachádza sa tu klasicistický oltár s obrazom Premenenie pána zo začiatku 19. storočia. Fasády sú členené pilastrami a polkruhovo ukončenými oknami s úzkymi šambránami. Veža je ukončená ihlancovou helmicou.

 Rímskokatolícky kostol sv. Petra a Pavla v časti Horný Jatov, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a malou strešnou vežou, zo začiatku  19. storočia. Interiér je zaklenutý valenou klenbou. Nachádza sa tu klasicistická krstiteľnica zo začiatku 19. storočia. Fasády kostola sú členené termálnymi oknami s profilovanými šambránami. Veža je ukončená ihlancovou helmicou.

 Dedinská zvonica, barokovo-klasicistická stavba na pôdoryse štvorca z druhej polovice 18. storočia. Fasády sú členené kordónovou rímsou a polkruhovo ukončenými rezonančnými otvormi, ukončená je ihlancovou helmicou.

 Pamätník antifašistickej manifestácie z 4.10.1938, stavba z roku 1968.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Eduard Kukan (* 1939), diplomat, politik, bývalý minister zahraničných vecí Slovenska (2002–2006).
 Peter Andruška (* 1943), básnik, prozaik a kritik.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Šaľa
Jánovce (okres Poprad)

Jánovce (, ) sú obec na Slovensku v okrese Poprad.

Polohopis 
Obec sa nachádza na juhozápadnom okraji Levočských vrchov a v severozápadnej časti Hornádskej kotliny. Je vstupnou bránou do okresu Poprad, nakoľko leží na hranici okresov Levoča, Spišská Nová Ves a Kežmarok. Obcou prechádza cesta 1. triedy č. 18, spájajúca Spišský Štvrtok a Poprad a križovatka s cestou II/536 na Kežmarok. Severne od obce vedie v trase diaľnice D1 významná európska cesta E50, ktorá odbremenila miestnu komunikáciu od tranzitnej dopravy. 

Stredom obce preteká potok Sihoť, ktorý na južnom okraji intravilánu priberá menší pravostranný prítok. Obec leží v nadmorskej výške 579 m, jej rozloha je 976 ha. 

Susedné obce: Spišský Štvrtok, Hôrka, Abrahámovce.

Miestne časti 
 Machalovce
 Čenčice

Dejiny 
V okolí Jánoviec sa nachádza viacero archeologických lokalít s nálezmi, dokladajúcimi praveké osídlenie regiónu. Necelý kilometer južným smerom od centra obce sa nachádza Myšia hôrka, nálezisko stredoeurópskeho významu zo začiatku strednej doby bronzovej (cca 1 500 rokov pred Kr.). Prvá písomná zmienka o obci Jánovce je z roku 1312, no osada Machalovce sa spomína už v roku 1209 a osada Čenčice v roku 1272. Obec sa nachádza v strede historického Spiša a so starým osídlením patrila do Stolice X. spišských kopijníkov. Východnú časť obce zaberá miestna časť Machalovce, ku ktorej bola v roku 1913 pripojená osada Čenčice. 

Z novodobej histórii je významný pre históriu obce dátum 6. december 2008, kedy bol sprejazdnený úsek dialnice Jánovce - Poprad, čím bola odľahčená doprava v obci a zvýšená bezpečnosť obyvateľov obce. Z obce pochádza slovenský prekladateľ a mních člen Kamaldulského rádu Rumuald Hadbavný   10.10.1716  Jánovce - 30.8.1780 .

Školstvo 
 Základná škola, 05913 Jánovce 212 - štátna prvostupňová škola s vyučovacím jazykom slovenským

Šport 
V obci sú z organizovaných športov zastúpené futbal a stolný tenis.

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Jánovce (okres Poprad)

Referencie

Zdroj 
 Oficiálne stránky obce

 
Obce okresu Poprad
Post- och Inrikes Tidningar

Post-och Inrikes Tidningar (Poštové domáce noviny) bol donedávna najstarší vychádzajúci denník na svete. Vychádzať začal v roku 1645 vo Švédsku. Pôvodne prezentoval názory Švédska na zahraničné udalosti, neskôr sa stal oficiálnym hlasom verejných oznamov.

Zakladateľkou novín bola kráľovná Kristína a jej radca Axel Oxenstiern.

Od 1. januára 2007 sú Post-och Inrikes Tidningar dostupné len na internete.  

Po zániku Post-och Inrikes Tidningar prvenstvo medzi najstaršími papierovými novinami získali švajčiarske noviny Neue Zürcher Zeitung.

Externé odkazy 

 oficiálna stránka denníka - vo švédčine
 Projekt Tiden staršie ročníky v digitalizovanej forme

Denníky
Mengusovce

Mengusovce () sú obec na Slovensku v okrese Poprad. Mengusovce sú vstupnou bránou do Vysokých Tatier. Ležia na križovatke ciest E50 a diaľnice D1.

Obec leží na úpätí Vysokých Tatier v nadmorskej výške 825 metrov nad morom, pričom najvyššie položená časť mengusovského chotára (950 ha) sa nachádza vo výške 1040 metrov nad morom.

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1398, pritom však s určitosťou vieme, že jej historické pramene siahajú minimálne do obdobia rokov 1245-1250 a zrejme až do čias tatárskeho vpádu, čo znamená do samého začiatku 13.storočia.

Medzi najvýznamnejšie kultúrne pamiatky obce patria rímskokatolícky kostol sv. Tomáša zo 40. až 50. rokov 14. storočia, Evanjelický kostol (1840) a zvonica (1932), Modlitebňa Bratskej jednoty baptistov (1943).

Dnes Mengusovce predstavujú modernú obec, ktorá je vďaka svojej výhodnej polohe a krásnej okolitej prírode v podtatranskom regióne vyhľadávanou turistickou oblasťou. V obci sa nachádza predajňa potravín, pohostinstvo,  pošta, knižnica, materská škola, futbalové ihrisko, multifunkčné ihrisko, detské ihrisko, náučný chodník Kimbiark,bežkárske trate - v zime, jazdecké spoločnosti a pod. Nachádza sa tu viacero rekreačných a ubytovacích zariadení. Výhodou je taktiež blízkosť diaľničného pripojenia smer Žilina-Košice (1 km), a taktiež vlakové spojenie: pre osobné vlaky je to zastávka Lučivná Kúpele (1,5 km), a pre rýchliky stanica Poprad-Tatry (12 km) resp. zastávka na Tatranskej Štrbe (6 km).

V obci je najvyššia povolená rýchlosť 30 km/hod nakoľko obec myslí na bezpečnosť najmä malých detí hrajúcich sa na uliciach a bezpečnosť svojich občanov.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Obecný úrad Mengusovce
 Cirkevný zbor ECAV na Slovensku Mengusovce
 www.apsida.sk - profil gotického kostola

 
Obce okresu Poprad