Viliam Figuš-Bystrý

Viliam Figuš-Bystrý, krstený Viliam Daniel Figusch (* 28. február 1875, Banská Bystrica – † 11. máj 1937, Banská Bystrica) bol  hudobný skladateľ, hudobný pedagóg, klavirista, zbormajster a dirigent. Pseudonym: Ján Bystrý

Rodina 
 otec Samuel Figusch
 matka Františka, rod. Heinleinová
 dcéra Elena Figušová (*27.02.1902, Veľká (Zvolenská) Slatina)
 dcéra Marta Figušová (*04.05.1904, Padina)
 syn Viliam Figuš (*16.09.1905, Padina-1979)
 dcéra Oľga Figušová (*10.08.1909, Banská Bystrica)

Životopis 
Študoval na gymnáziu v Banskej Bystrici (1885-1889), na Učiteľskom ústave v Banskej Štiavnici (1889-1893), 1914 absolvoval skúšku na Hudobnej akadémii v Budapešti. Od roku 1893 učiteľ v Pilisi (Maďarsko), 1893-1895 v Ostrej Lúke, 1895 -1902  vo Zvolenskej Slatine, 1903-1906 v Padine (Juhoslávia), od 1907 v Banskej Bystrici, od 1921 prof. hudby na tamojšom Učiteľskom ústave a na Hudobnej škole vo Zvolene. Reprezentant novej vývinovej cesty slov. hudobného umenia. Už počas štúdia v Banskej Štiavnici vystupoval na verejných koncertoch, hral na organe, dirigoval študentský spevácky zbor. Po maturite sa venoval salónnej hudobnej tvorbe, upravoval maďarské ľudové piesne pre spev a klavír, kurucké piesne a balady pre sóla a zbor so sprievodom klavíra. Na svojich učiteľských pôsobiskách zbieral slov. ľudové piesne, ktoré upravoval a vydával (Slovenské ľudové piesne z Veľkej Slatiny, 1000 slovenských ľudových piesní, Púchovské piesne, Zbojnícke piesne). V  Banskej  Bystrici oživil hudobnú kultúru v meste, oživil činnosť spevokolu Evanjelického spolku, pôsobil ako dirigent, korepetítor, organizátor hudobných podujatí a komponoval. Pre komorné združenie upravoval diela skladateľov európskeho baroka, klasicizmu a romantizmu. V roku 1922-1924 pracoval na opere Detvan, ktorej premiéra sa uskutočnila roku 1928 v SND v Bratislave. Na  začiatku 20 stor. rozvinul úsilie o vznik slov. národnej hudby, pričom ľudovú pieseň chápal ako zdroj špecifickosti národnej hudby. Popri komornej a zborovej tvorbe sa skladateľsky najviac realizoval v lyrickej piesni, zhudobnil texty slov. básnikov. Popri invenčnej melodike uplatňoval aj novoromanticky orientovanú harmóniu, medzi jeho najlepšie diela patria cykly umelých piesní, zborové a klavírne skladby. Zakladajúci člen (1919), 1925 predseda Spolku slov. umelcov.

Diela

Piesne pre spev a klavír/organ 
Dalok, op. 6, 6 pôvodných piesní na texty maďarských autorov (19011910)
Sny, op. 8, 13 pôvodných piesní (I.IV. zošit) na texty slov. básnikov (19031933)
Po poliach a lúkach, op. 53, 10 piesní na texty slov. básnikov (1920)
Náboženské piesne, op. 62, 10 piesní pre spev a organ (19221935)
Túžby, op. 76, 6 slovenských piesní na slová Hájomila (1926)
Drei Lieder, op. 81, 3 piesne na text Willyho Weilla pre spev a klavír (1928)
Mati moja!, op. 85, 6 piesní na slová P. Országha - Hviezdoslava a Fedora Ruppeldta (1929, 1932)
Jesenné piesne, op. 95, 10 piesní na texty A. Klasa, I. Kraska a V. Roya (19321934)
Vlastenecké piesne, op. 100 (19341935)
Vojenské pochodové piesne, op. 106 (1936)
Žiale a radosti, op. 99, 7 na texty V. Roya (19341937)
Svrčok a svätojánska muška, op. 9, 2 ženské hlasy s klavírnym sprievodom na slová Andreja Sládkoviča (1903)
Slniečko zapadlo, op. 82, dvojspev pre tenor a soprán so sprievodom klavíra na text Petra Belu – Horala (1929)
Herbst, op. 92, Jeseň, pieseň pre sólový hlas so sprievodom klavíra na slová Hansa Tronnera (1932)

Úpravy ľudových piesní pre spev a klavír 
 Slovenské ľudové piesne z Veľkej Slatiny, 125 piesní v piatich zošitoch (18951903)
 1000 slovenských ľudových piesní (19231927)
 Ľudové balady, op. 101 (1934)
 Púchovské piesne, op. 102 (1934)
 Zbojnícke piesne, op. 98 (19341935)

Zborové skladby 
 Vallásos karok, op. 47, mieš. zbory (19031918)
 Náboženské zbory, op. 10, mieš. zbory (19031936)
 Miešané zbory, op. 60, mieš. zbory (1922) - Trávička zelená (Hviezdoslav), Vzkázala mi moja milá (Kýčerský), Pri tom jačnom, pri potôčku (Dlhomír Poľský), Sadol na mesiačik (J. Petrovič), Daj ma, mamka (Hviezdoslav)
 Mužské zbory, op. 49 (19141926) - Zmráka sa, pôjdeme (I. Krasko) a i.
 10 chorálov, op. 84, mieš. zbory (19321933)
 Hojže, Bože, mieš. zbor (A. H. Krčméry - nápev, A. Sládkovič - text), harmonizoval V. Figuš-Bystrý

Ďalšie diela 
 Pieseň pokoja, lásky a mieru, op. 29, na text P. O. Hviezdoslava pre sólo, zbor a klavír (1906)
 Az egri leány, op. 30, na text J. Aranya pre sóla, zbor a klavír (1907)
 Rákocziné, op. 31, na text J. Aranya pre sóla, zbor a klavír (1910)
 Slovenská pieseň, kantáta pre sóla, zbor a klavír na slová P. O. Hviezdoslava (1913), inštrumentované pre sóla, zbor a orchester (1917)
 So­náta e mol, op. 97, pre husle a klavír (1934)
 Z mojej mladosti, op. 56, suita pre veľký orchester (1934)
 Sonáta v dórskej stupnici, op. 103, pre klavír (1935)
 Sláčikové trio G dur, op. 58 (19211936)
 Sláčikové trio e mol, op. 108 (1937)
 Hudobné miniatúry, op. 89, 12 skladieb pre klavír
 Lístky do pamätníka, 6 skladieb pre klavír
 Pestré lístky, op. 54, 10 skladieb pre klavír
 Poľné kvietky, op. 96, I. a II. zošit, 65 skladieb pre klavír
 6 skladieb pre organ, op. 107 (19361937)

Literatúra 
 Slovenský biografický slovník
 MUNTÁG, Emanuel. Viliam Figuš-Bystrý. Život a dielo (1875-1937). Tematický katalóg hudobnej tvorby a bibliografia o živote a diele slovenského skladateľa. Martin: Matica slovenská, 1973. 328 s. + 12 s. obr.
 BÁRDIOVÁ, Marianna (ed.): Viliam Figuš-Bystrý (1875 – 1937): Zborník referátov zo seminára, ktorý sa uskutočnil 28. apríla 2000 v rámci XXII. ročníka Festivalu zborového spevu Viliama Figuša-Bystrého v Banskej Bystrici. Banská Bystrica: Štátna vedecká knižnica – Literárne a hudobné múzeum, 2002. 68 s. ISBN 80-85169-58-4.
 BÁRDIOVÁ, Marianna – ZEMKO, Ján, ed. Vznik a vývin umelej piesne na Slovensku od 19. storočia a jej integrácia vo vzdelávacích a prezentačných programoch umeleckého školstva 1. Zborník z muzikologickej konferencie konanej 20.10.2009 a z vokálno-interpretačného seminára konaného dňa 12.10.2009 v Banskej Bystrici v rámci grantového projektu KEGA č.3/7488/09.  CDROM,  750 MB, ISBN 978-80-89078-615. 144 s., 72 –104 s.

Referencie

Externé odkazy 
 

Narodenia v 1875
Úmrtia v 1937
Slovenskí hudobní skladatelia
Slovenskí hudobní pedagógovia
Osobnosti z Banskej Bystrice