Kostol Najsvätejšej Trojice (Liptovská Lúžna)

Rímskokatolícky kostol Najsvätejšej Trojice v obci Liptovská Lúžna bol postavený v rokoch 18431848 v klasicistickom štýle. Patrí farnosti Liptovská Lúžna a je situovaný v strede obce na vyvýšenom návrší nad miestnym potokom Lúžňanka a tvorí významnú dominantu obce. V blízkosti kostola na západnej strane je najnovší cintorín a z východnej strany je dom smútku. Južnú stranu kostola v diali lemuje začínajúce pohorie Nízkych Tatier.

Jedná sa o jednoľoďovú stavbu s pôdorysom jednoramenného kríža, so vstavanou nízkou vežou. Stavba spočíva symbolicky na 12 stĺpoch (12 apoštolov). Kostol je orientovaný v smere sever-juh, z východnej strany pri svätyni je sakristia. Hlavný vchod do kostola je zo severnej strany, pod vežou kostola.

História kostola 
S prípravou stavby kostola sa začalo počas pôsobenia farára Antona Hubančíka. K schváleniu projektu kostola došlo 24. augusta 1824. Návrh projektu nového farského kostola v Lúžnej schválil spišský biskup Jozef Bélik (spišský biskup v rokoch 18241847). V druhej polovici roka 1824 sa začala materiálno technická príprava stavby, ktorá napredovala veľmi pomaly. V roku 1826 bol v prítomnosti komisie a župného geometra zameraný stavebný pozemok. V roku 1827 epidémia úplavice a v roku 1828 odchod farára Antona Hubančíka z Lúžnej pozastavili práce. V roku 1829 prišiel do farnosti Eduard Milovič, ktorý opäť započal zastavené práce okolo stavby nového kostola. Aj v tomto období bola stavba kostola sprevádzaná problémami. Začiatkom tridsiatych rokov vypukla epidémia cholery. Do roku 1843 prebiehali v rámci stavebných prác hlavne prípravy materiálu a terénne úpravy na kopci, kde mal kostol stáť.

Po smrti farára Eduarda Miloviča v máji roku 1843, sa za pôsobenia nového farára Jána Samuelyho začal stavať kostol. Základný kameň kostola bol požehnaný 24. septembra 1843 ružomberským farárom Jánom Nepomuk Záhorom a obradu sa zúčastnili všetci kňazi z okolitých farností.

Stavba postupovala rýchlo a počas roka 1848 boli dokončené stavebné práce. Slávnostné požehnanie nového kostola bola 1. októbra 1848. Požehnanie  vykonal J. Moyš, kanonik a vicediakon pre Liptov a zároveň farár v Liskovej.

Z príležitosti požehnania kostola, panovník Ferdinand V. daroval oltárny obraz Najsvätejšej Trojice. Organár František Finkler vytvoril nový organ s dvanástimi registrami a pedálmi.

Na prelome 19. a 20. storočia interiér kostola vymaľoval maliar Bartolomej Szekely a namiesto podpisu sa zvečnil do podoby svätého Bartolomeja. Bočné oltáre Božského srdca a Panny Márie boli v roku 1900 nadobudnuté z tirolských dielní. Hlavný oltár Najsvätejšej Trojice bol kúpený z rovnakých dielní v roku 1910. Na bočných stenách svätyne kostola sa nachádzajú obrazy svätého Cyrila a Metoda a Nanebovzatia Panny Márie pochádzajúce z roku 1863, ktoré dal namaľovať vtedajší farár Ľudovít Čurjak.

Interiér kostola 

Na hlavnom oltári sa nachádza ústredný obraz Najsvätejšej Trojice. Na obraze je zobrazená najsvätejšia Trojica: Otec, Syn a Duch Svätý. Pod nimi sú dvaja anjeli nesúci kríž. Po stranách oltárneho obrazu sú sochy svätých apoštolov Petra a Pavla. Nad oltárným obrazom sú sochy dvoch svätíc – kráľovien, pravdepodovne sv. Alžbety Uhoskej a svätej Margity Uhorskej. Pod oltárnym obrazom je bohostánok. Spodná časť oltára, menza, je ozdobená malými reliéfmi, na ktorých sú zobrazené scény z Ježišovho života.

Bočný oltár Božského Srdca Ježišovho má po stranách sochy dvoch svätíc: sv. Margity Márie Alacoque a sv. Kataríny Sienskej. Pri tomto oltári sa nachádza kamenná krstiteľnica neznámeho datovania. Bočný oltár Panny Márie Kráľovnej ruženca má po bokoch sochy svätých uhorských kráľov: Ladislava a Štefana. Na obidvoch bočných oltároch sa nachádzajú menšie bohostánky.

Na chrámových klenbách sú namaľované výjavy zo života Ježiša Krista: krst v rieke Jordán, pokúšanie Ježiša na púšti, búrka na jazere, agónia Krista v Olivovej záhrade. V rohoch klenieb sú  namaľované výjavy 8 apoštolov. Obrazy sú lemované ornamentálnou výzdobou. Výmaľba klenby vo svätyni je z novšieho obdobia. Modernejším spôsobom je zobrazené zostúpenie Ducha Svätého na Pannu Máriu, V rohoch klenby sú výjavy štyroch evanjelistov.

Na chóre sa nachádza jednomanuálový organ z ôsmimi manuálovými registrami a dvoma pedálovými registrami. Vytvorený bol približne v prvých desaťročiach 20. storočia v dielni organára Sándora Országha v Budapešti.

Pod chórom sa nachádza menší oltár Sedembolestnej Panny Márie, v menze ktorého sa nachádza Boží hrob.

Steny chrámovej lode sú v spodnej časti lemenované 14 výjavmi krížovej cesty.

Sedem polkruhových  okien kostola je zdobených vitrážami so symbolickým zobrazením siedmych sviatostí.

Zaujímavosti 
 Zvon vo veži kostola z hradu Likava z roku 1653
 Pápežský indult (odpustky) z roku 1784 udelený pápežom Piom VI. kostolu v Liptovskej Lúžnej
 Obraz Najsvätejšej Trojice darovaný cisárom Ferdinadom V. na bočnej stene vo svätyni.

Galéria

Zdroje 
Rímskokatolícky farský úrad Liptovská Lúžna, Historia domus Parochiae Luzsenensis
Rímskokatolícky farský úrad Liptovská Lúžna, Canonica visitatio parochialis ecclesiae Luzenensis, 1825.
Schematizmus venarabilis cleri almae Scepusiensis pro Anno a christo nato 1854

Rímskokatolícke kostoly na Slovensku
Liptovská Lúžna
Liptovská Lúžna
Klasicistické kostoly na Slovensku
Liptovská Lúžna
Architektúra z 1848