Kaliningrad

Kaliningrad (; do 4. júla 1946 , , ) je hlavné mesto Kaliningradskej oblasti v Rusku, ktoré sa rozkladá pri ústí rieky Pregoľa do Baltského mora. Pôvodne bolo súčasťou Pruska, pričom na základe Postupimskej dohody po druhej svetovej vojne pripadlo Sovietskemu zväzu.

Názov 
Úradným názvom je od 4. júla 1946 Kaliningrad, , dovtedy nieslo mesto nemecký názov Königsberg (), ku ktorému náleží slovenský historický názov Kráľovec (, , ,  či ).

Dejiny 

Pôvodná osada bola pruské sídlo Pregnora založené pravdepodobne okolo roku 300 pred Kr., táto však bola dobytá a zničená v priebehu výbojov Pruska. Na pôvodnom mieste založili v roku 1255 križiaci mesto, na počesť českého kráľa Přemysla Otakara II., ktorý sa postavil na čelo križiackych vojsk počas jednej z ich výprav proti pohanským Prusom. Križiaci tu postavili tiež hrad, ktorý v roku 1256 pomenovali Kráľovská hora v Sambii (castrum de Coningsberg in Sambia), po latinsky Mons Regius (neskôr Regiomontium). 

Okolo roku 1290 získalo mestské práva. Rozvíjalo sa ako prístavné mesto a člen Hanzy. Okolo roku 1300 vznikla na juh od rieky Pergoľa osada Löbenicht a v roku 1327 na ostrove Pergoľe osada Kneiphof. (V roku 1724 sa všetky tri na základe výnosu Fridricha Viliama I. spojili). V roku 1312 sa hrad stal sídlom veľmajstra rádu. V roku 1345 mesto postihol ničivý požiar.

Od roku 1457 bol Kaliningrad po strate Malborka sídlom posledných veľmajstrov križiackeho rádu. Z tých čias pochádzajú najvýznamnejšie pamiatky mesta. V rokoch 1466 až 1657 bolo mesto hlavným mestom Teutónskeho Pruska (od roku 1525 ako Kniežacie Prusko) závislého od koruny Poľského kráľovstva. V rokoch 1657-1701 (v skutočnosti už od roku 1618) patrilo Kniežacie Prusko Brandenbursku. V roku 1701 sa v meste korunoval za "kráľa v Prusoch" Fridrich I Hohenzollern, dovtedajší brandendurský kurfirst, v dôsledku čoho v skutočnosti vzniklo z Brandenburska a Kniežacieho Pruska Pruské kráľovstvo (titul "pruského kráľa" do roku 1764 patril poľskému kráľovi). V 16. a 17. storočí bol Kráľovec jedným z najdôležitejších centier poľskej kultúry a vedy. V roku 1560 poľský kráľ Žigmund August povýšil evanjelickú vysokú školu na univerzitu. V 16. storočí bolo v meste vytlačených viac poľských kníh ako v celom poľskom kráľovstve. Sám Fridrich I. hovoril plynule po poľsky. 

V 18. storočí boli k mestu pripojené ďalšie predmestia. V roku 1757 vypukla tzv. sedemročná vojna, po dohode medzi Rakúskom a Ruskom vydala 31. decembra 1757 cárovná Alžbeta I. výnos, na základe ktorého pričlenila mesto k Rusku. V marci 1763 ho ruské vojská opustili. V roku 1807 obsadili mesto Francúzi a v roku 1871 pripadlo Nemecku.
Za druhej svetovej vojny bolo mesto ako dôležitý prístav nacistického Nemecka ťažko bombardované. Časť obyvateľov mesto opustila ešte pred príchodom Červenej armády, ktorá mesto dobyla 9. apríla 1945 po štvordennej bitke. Po Postupimskej konferencii mesto pripadlo spolu so severnou časťou Východného Pruska Sovietskemu zväzu. V roku 1946 bolo premenované na Kaliningrad podľa sovietskeho politika Michaila Ivanoviča Kalinina.

Po rozpade Sovietskeho zväzu sa stalo mesto s Kaliningradskou oblasťou exklávou Ruska. Po dlhých diskusiách nebolo premenované na historický názov (ako napríklad Leningrad). Mesto spolu s oblasťou je od roku 1996 ruskou špeciálnou ekonomickou zónou Jantar. Počas ruskej invázie na Ukrajinu po ruskej protiprávnej anexii štyroch ukrajinských oblastí po pseudoreferendách v októbri 2022 sa najmä na českých sociálnych sieťach rozšírila parodická téma, že Česko pre vznik mesta spätý s kráľom Přemyslom Otakarom II. anektovalo mesto a inkorporovalo ho do územia Česka ako Královec.

Demografia

Vývoj počtu obyvateľov

Etnické a náboženské zloženie obyvateľstva 
V súčasnosti tvoria najväčšiu časť obyvateľstva Rusi. Predstavujú až 77,9 % obyvateľov mesta (2002). Prisťahovali sa sem po roku 1945 z rôznych častí Ruska. Ich príchodom sa zmenil etnický obraz mesta. Nahradili tak Nemcov, ktorí utiekli a boli odsunutí v roku 1945. Rusi vyznávajú pravoslávnu vieru alebo časť z nich je bez vyznania. Bielorusi tvoria 8 % obyvateľstva a Ukrajinci 7,3 % obyvateľstva mesta. Aj oni sa hlásia prevažne k pravosláviu. Litovci predstavujú 1,9 % obyvateľov a hlásia sa k evanjelikom a. v. alebo k rímskym katolíkom. Nemcov tu zostalo iba 0,6 % obyvateľov. Hlásia sa prevažne k evanjelikom a. v. V roku 1925 tvorili väčšinu obyvateľstva. K evanjelikom a. v. sa vtedy hlásilo až 92 % obyvateľov (rímskych katolíkov bolo 5 % a židov 1 %). Poliakov žije v meste okolo 0,5 % obyvateľov. Tí sú prevažne rímski katolíci. Okrem toho tu žijú aj malé komunity Tatárov, Arménov, Židov, Azerov, Moldavcov a iných.

Architektonické zaujímavosti 
 Kráľovecká katedrála (Kaliningrad)
 Chrám Krista Spasiteľa (Kaliningrad)
 Kostol svätej rodiny (Kaliningrad)
 Kostol Povýšenia Svätého Kríža (Kaliningrad)
 Sackheimská brána, Kráľovská brána a Brandenburská brána
 Dom Sovietov
 Kaliningradská zoo 
 Námestie víťazstva (centrum mesta)
 Kantova univerzita (predtým: "Königsberg Albertina Universität")
 staré hradby
 prvé civilné letisko na svete

Významné osobnosti 
 Christian Goldbach (* 1690 - † 1764), matematik
 Leonhard Euler (* 1707 - † 1783), švajčiarsky matematik
 Immanuel Kant (* 1724 - † 1804), nemecký filozof
 Ernst Theodor Amadeus Hoffmann (* 1776 - † 1822), nemecký spisovateľ
 Gotthilf Heinrich Ludwig Hagen (* 1797 - † 1884), nemecký fyzik
 Fanny Lewaldová (* 1811 - † 1889), nemecká feministka a spisovateľka
 Gustav Robert Kirchhoff (* 1824 - † 1887), nemecký fyzik
 Karl Rudolf König (* 1832 - † 1901), nemecký fyzik
 Otto Wallach (* 1847 - † 1931), nemecký chemik
 David Hilbert (* 1862 - † 1943), nemecký matematik 
 Erich von Drygalski (* 1865 - † 1949), nemecký cestovateľ
 Arnold Sommerfeld (* 1868 - † 1951), nemecký fyzik
 Agnes Miegel (* 1879 - † 1964), nemecká spisovateľka
 Hannah Arendtová (* 1906 - † 1975), nemecko-americká politologička a filozofka. 
 Lea Rabin (* 1928 - † 2000), izraelská spisovateľka a manželka Jicchaka Rabina
 Viktor Pacajev (* 1933 - † 1971), kozmonaut
 Alexej Leonov (* 1934), kozmonaut
 Heinrich August Winkler (* 1938), historik
 Jurij Romanenko (* 1944), kozmonaut

Partnerské mestá

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiál stránka
 Kaliningradská pravoslávna katedrála
 História oblasti od 1815 do 1945
 Kaliningrad from BBC
 Fotografie z Východného Pruska a Königsbergu vybrané J. Lemmenom

 
Mestá v Rusku
Prístavné mestá v Rusku
Hanza
Prístavné mestá Baltského mora