joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Staňkov (okres Jindřichův Hradec)

Staňkov je obec v Česku v okrese Jindřichův Hradec v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 219 obyvateľov, z toho 108 mužov a 111 žien, pričom priemerný vek v obci bol 45,1 roka (muži 41,6 roka, ženy 48,5 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Jindřichův Hradec
Stříbřec

Stříbřec je obec v Česku v okrese Jindřichův Hradec v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 447 obyvateľov, z toho 227 mužov a 220 žien, pričom priemerný vek v obci bol 46,4 roka (muži 45,5 roka, ženy 47,4 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Jindřichův Hradec
Studená (okres Jindřichův Hradec)

Studená je obec v Česku v okrese Jindřichův Hradec v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 2 418 obyvateľov, z toho 1 201 mužov a 1 217 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,8 roka (muži 40,6 roka, ženy 43,0 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Jindřichův Hradec
Újezdec (okres Jindřichův Hradec)

Újezdec je obec v Česku v okrese Jindřichův Hradec v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 73 obyvateľov, z toho 39 mužov a 34 žien, pričom priemerný vek v obci bol 44,8 roka (muži 43,8 roka, ženy 46,0 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Jindřichův Hradec
Višňová (okres Jindřichův Hradec)

Višňová je obec v Česku v okrese Jindřichův Hradec v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 74 obyvateľov, z toho 44 mužov a 30 žien, pričom priemerný vek v obci bol 44,1 roka (muži 44,5 roka, ženy 43,6 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Jindřichův Hradec
Kontaktná šošovka

Kontaktná šošovka je optická šošovka umiestená bezprostredne na rohovke oka. Slúži na korekciu optických chýb zraku, plní ochrannú ale i kozmetickú funkciu (napr. zmena farby oka).
 
Vynálezcom moderných kontaktných šošoviek je český vedec Otto Wichterle.
 
Kontaktné šošovky sa delia na:
 Tvrdé šošovky
 Mäkké šošovky
 
Pomocou kontaktných šošoviek je možno upravovať nasledujúce očné chyby:
 Krátkozrakosť
 Ďalekozrakosť
 Astigmatismus

História 
Myšlienka aplikácie korekčných šošoviek priamo na povrch oka bola prvýkrát navrhnutá v roku 1508 Leonardom da Vincim.
V roku 1637 René Descartes publikoval svoju prácu, v ktorej predstavil kresby optického prístroja. Tento prístroj pozostával zo sklenenej trubice naplnenej vodou, na jeden koniec bola pripevnená lupa a druhý koniec sa približoval k oku. Následne anglický fyzik Thomas Young zdokonalil prístroj Reného Descartesa použitím kratšej trubice, čím kompenzoval nedostatky v refrakcii.
 
V roku 1888 nemecký fyziológ Adolf Gaston Eugene Fick opísal prvú sklenenú šošovku s optickou mohutnosťou. Prvú šošovku vyrobil a uviedol do lekárskej praxe v roku 1889 nemecký oftalmológ a vynálezca August Müller. Doktorandskú dizertačnú prácu obhájil na tému „Okuliare a rohovkové šošovky“. August Müller použil prvé šošovky na korekciu videnia pre krátkozrakosť.
 
V roku 1999 sa objavili prvé silikón-hydrogélové šošovky. Bol to skutočný prielom. Šošovky sa nazývali „priedušné“, pretože ich priedušnosť bola výrazne vyššia ako u hydrogélových šošoviek. Hydrogélové šošovky nemožno nosiť dlhšie ako 8 hodín a silikónový hydrogél si okamžite získal obľubu medzi tými, ktorí si šošovky nevyberú niekoľko dní. V súčasnosti nosí kontaktné šošovky približne 2 % svetovej populácie, z toho 36 miliónov v Spojených štátoch, 20 miliónov v Európe a 14 miliónov v Japonsku.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Odborné články o kontaktných šošovkách
 Magazín zameraný na kontaktné šošovky - rady, tipy a informácie o starostlivosti, nosenie a typoch šošoviek CZ

Referencie 

 
České vynálezy
Oftalmológia
Dobev

Dobev je obec v Česku v okrese Písek v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 807 obyvateľov, z toho 413 mužov a 394 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,7 roka (muži 37,7 roka, ženy 41,8 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Písek
Dolní Novosedly

Dolní Novosedly sú obec v Česku v okrese Písek v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 222 obyvateľov, z toho 114 mužov a 108 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,4 roka (muži 38,3 roka, ženy 40,5 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Písek
Drhovle

Drhovle je obec v Česku v okrese Písek v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 535 obyvateľov, z toho 272 mužov a 263 žien, pričom priemerný vek v obci bol 47,2 roka (muži 46,1 roka, ženy 48,3 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Písek
Kostelec nad Vltavou

Kostelec nad Vltavou je obec v Česku v okrese Písek v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 411 obyvateľov, z toho 200 mužov a 211 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,4 roka (muži 41,0 roka, ženy 45,6 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Písek
Kovářov (okres Písek)

Kovářov je obec v Česku v okrese Písek v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 450 obyvateľov, z toho 713 mužov a 737 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,5 roka (muži 42,7 roka, ženy 44,3 roka). Obecný úrad v obci spravuje 16 osád. Partnerskou obcou Kovářova je Seftigen. Obec získala v roku 2004 prestížny titul Dedina roka v 10. ročníka súťaže.

Pamiatky

Kostol Všetkých svätých 

Pôvod tohto gotického kostola je datovaný do roku 1220, v tom čase bol už farní. Veže kostola sú barokové z roku 1712, vyššia je 27 metrov vysoká, je na západnej strane kostola. Sila muriva je 1,5 metra. Chrám má obdĺžnikový pôdorys. Dĺžka je 14,4 a šírka je 9,8 metrov. Výška je 7 metrov. V presbytáři, najstaršie časti kostola je gotické klenutý, klenba je 8,5 metrov vysoká a 6,8 široká. Sakristie stojí na mieste, kde bola kaplnka sv. Kataríny. Medzi sakristií a presbytářem bolo okno, to sa však neskôr přestavělo na dvere. Tieto druhé dvere nepoužívali, preto sa zazdily. V rokoch 1978 - 1980 bola vykonaná generálna oprava kostola. Okolo kostola je cintorín zasvätený najsvätejšej trojici, tej bol skôr zasvätený aj kostol. Na vchode na hřitov je obraz Krista s nápisom "Ja som vskříšení a život, kto verí vo mňa, hoci aj umřel, živ bude".

Stará fara 

Budova starej fary postavená v barokovom slohu v roku 1739 vedľa sousoší Kalvária. Od roku 1967 neslúži ku svojmu účelu, do jesene 2007 bola používaná ako knižnica. Na severozápadnej časti bola ovocná záhrada, na jej mieste bol v roku 1969 postavený kultúrny dom a parkovisko. Budovy, ktoré k fare patrili, sa najskôr stali súčasťou poľnohospodárskeho družstva, potom boli zbořený.
Socha sv. Jana Nepomuckého

Socha sv. Jana Nepomuckého 

Pieskovcové sochu sv. Jana Nepomuckého dal postaviť na svoje vlastné náklady kovářovský farár Jan Diviš. Na čverhranném podstavci sú nápisy v latinskej, slovenskej, nemeckej, ide o prosby o pomoc a podpis darcu. Sochu vytvoril sochár Brokoff. Socha je umiestnená na návsi v blízkosti kostola.

Sousoší Kalvária 

Sousoší Kalvária je umiestnené pred budovou starej fary. Bolo postavené roku 1732 a zhotovil je sochár Brokoff. O jeho vytvorenie sa tiež zaslúžil Jan Diviš. Na miesto pôvodného dreveného kríža nechal zhotoviť kríž kamenný, okolo sú barokové sochy Panny Márie a sv. Jana Nepomuckého.

Pamätník na počesť padlým 

Ďalej je na návsi ešte jeden pomník. Ten bol vyrobený Jaroslavem Bardo z Hrazánek v roku 1921. Ide o pamätník na počesť padlým v 1. svetovej vojne. Na prednej strane je zpodobněn vojak, ktorý drží svojho raněného kamaráta, na druhej sú mená padlých vojakov za 1. svetovej vojny z Kovářova a okolie (Kovářov, Dobrošov, Klisinec, Vepice, Pechová Lhota, Březí, Záluží, Radvánov, Vesec, Kotýřina). Bol zhotovený z verejných zbierok.

Židovský cintorín 

Židovský cintorín sa nachádza v lese na severozápade Kovářová, na juhovýchode kopca Hůrka. Vzdialenosť od Kovářova je . Nevie sa kedy vznikol, podľa veku pomníkov je pravdepodobne veľmi starý.

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Písek
Milevsko

Milevsko () je mesto v Česku v okrese Písek v Juhočeskom kraji. 

1. januára 2012 tu žilo 8 761 obyvateľov, z toho 4 251 mužov a 4 510 žien, pričom priemerný vek v meste bol 43,7 roka (muži 42,3 roka, ženy 45,0 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam miest v Česku
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka mesta

 
Mestá v Česku
Obce okresu Písek
Ražice

Ražice je obec v Česku v okrese Písek v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 391 obyvateľov, z toho 195 mužov a 196 žien, pričom priemerný vek v obci bol 45,2 roka (muži 44,7 roka, ženy 45,7 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Písek
Daniel Koziarski

Daniel Koziarski (*11. február 1979, Gdyňa) je poľský spisovateľ a publicista. 

Vyštudoval právo na univerzite v Gdansku. "Gazetą Polską" publikovala cyklus jeho satirických poviedok Opowiadania poprawne. Ako románopisec debutoval vo februári roku 2007 knihou Kłopoty to moja specjalność, czyli kroniki socjopaty, ktorej hlavný hrdina, neurotik Tomasz Płachta, komplikuje život nielen sebe, ale aj všetkým okolo. Kniha bola pochvalne prijatá nielen poľskou tlačou, no aj Newsweekom . Jej pokračovanie Socjopata w Londynie , ktoré zaviedlo hlavného hrdinu do Veľkej Británie, vyšlo v auguste 2007. Tretí román, Klub samobójców, vyšiel v lete 2008. Piotr Kofta o ňom napísal, že "poľská populárna literatúra teraz siaha po témach, ktoré boli doposiaľ vyhradené tzv. "vážnej literatúre"" (P. Kofta, Kultura, Dziennik, 25. 7. 2008).

Dielo

Romány 
Kłopoty to moja specjalność, czyli kroniki socjopaty (2007) 
Socjopata w Londynie (2007) 
Klub samobójców (2008)

Poviedky v antológiách 
Dziewięć żyć kota Alberta (Deväť životov kocúra Alberta) v antológii Opowiadania pod psem i kotem (2008)

Referencie

Externé odkazy 
Blog Daniela Koziarského (autorova stránka, po poľsky)

Narodenia v 1979
Poľskí spisovatelia
Poľskí spisovatelia románov
Vladimír Weiss (1964)

''Nemýliť si s menom Vladimír Weiss (1989).

Vladimír Weiss (* 22. september 1964, Bratislava) je slovenský futbalový tréner a bývalý futbalista. 

Od 1. júla 2008 do 31. januára 2012 trénoval národný futbalový tím Slovenska, predtým trénoval kluby  Artmedia Petržalka (s ktorým získal v sezónach 2004/2005 a 2007/2008 titul) a v roku 2006 trénoval v ruskej Superlige tím Saturn Ramenskoje. 

Medzi jeho najväčšie trénerské úspechy patrí postup do hlavnej fázy Ligy Majstrov UEFA v roku 2005 (s mužstvom Artmedia Petržalka) a postup na FIFA World Cup 2010 v Juhoafrickej Republike (s reprezentáciou SR), dokonca do osemfinále. Práve táto skutočnosť a vynikajúca práca so slovenskou reprezentáciou mu zabezpečilo, že 13.júla 2010 podpísal novú štvorročnú zmluvu ako tréner SR a Slovákov viedol i v kvalifikácii na ME 2012. Po neúspechu, keď sme sa nedostali na záverečný turnaj do Poľska a na Ukrajinu, dostal výpoveď a bol nahradený duom Griga, Hipp.

V roku 1989 sa mu narodil syn Vladimír, ktorý reprezentuje Slovensko vo futbale.

Trénerské úspechy

Artmedia Petržalka
 víťaz - Corgoň liga 2004/2005
 víťaz - Corgoň liga 2007/2008
 víťaz - Slovenský pohár vo futbale 2004
 víťaz - Slovenský pohár vo futbale 2008
 postup do hlavnej fázy Ligy Majstrov UEFA v roku 2005

Slovenské národné futbalové mužstvo
 postup do osemfinále FIFA World Cup 2010 v Juhoafrickej Republike

FC Kairat Almaty
 tretie miesto v Kazašskej lige 2014
 víťaz - Kazašský pohár vo futbale 2014

Ocenenia 
 2009 - Krištáľové krídlo v kategórii šport za úspešné trénovanie futbalovej reprezentácie, ktorá pod jeho vedením postúpila na MS 2010
 jedenásty najlepší reprezentačný tréner za rok 2009, v ankete Medzinárodnej federácie pre futbalovú históriu a štatistiku (IFFHS)
 víťaz v ankete Tréner roka 2009 (Slovensko)
 víťaz v ankete Tréner roka 2010 (Slovensko)
 druhý v ankete Tréner roka 2011 (Slovensko)

Referencie

Iné projekty 

Slovenskí futbalisti
Slovenskí futbaloví tréneri
Hráči MFK Košice
Hráči FC Petržalka 1898
Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1990
Tréneri Majstrovstiev sveta vo futbale 2010
Držitelia Krištáľového krídla
Osobnosti z Bratislavy
Bernartice (okres Písek)

Bernartice je mestečko v Česku v okrese Písek v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 289 obyvateľov, z toho 643 mužov a 646 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,5 roka (muži 41,9 roka, ženy 45,2 roka).

Osady 
 Bilinka
 Bojenice
 Jestřebice
 Kolišov
 Ráb
 Rakov
 Srlín
 Svatkovice
 Zběšice

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Písek
Kluky (okres Písek)

Kluky sú obec v Česku v okrese Písek v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 567 obyvateľov, z toho 288 mužov a 279 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,4 roka (muži 39,2 roka, ženy 41,8 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Písek
Chvalovice (okres Prachatice)

Chvalovice je obec v Česku v okrese Prachatice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 182 obyvateľov, z toho 99 mužov a 83 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,4 roka (muži 38,0 roka, ženy 41,1 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Prachatice
Lažiště

Lažiště je obec v Česku v okrese Prachatice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 306 obyvateľov, z toho 158 mužov a 148 žien, pričom priemerný vek v obci bol 35,9 roka (muži 34,8 roka, ženy 37,2 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Prachatice
Želnava

Želnava je obec v Česku v okrese Prachatice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 113 obyvateľov, z toho 69 mužov a 44 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,3 roka (muži 40,5 roka, ženy 45,2 roka).

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1360. Želnava patrila k dedinám, ktoré v rokoch 1360-1395 boli sporné medzi kláštorom zlatokorunským a probošstvom Vyšehradským. Roku 1395 bola vrátená kláštoru v Zlaté Korune, ktorý ju v uznaní postúpil kráľovi Václavovi IV. Od roku 1501 zdieľa Želnava osud s panstvom krumlovským.

Farský kostol, zasvätený sv. Jakubovi staršiemu, aposť. sa prvýkrát pripomína v roku 1395. Terajší kostol pochádza z rokov 1708-1712, kedy bola pod patronátom kniežaťa Jana Christiána z Eggenberku podstatná prestavba. Kostol bol posvätený 19. februára 1713 od krumlovského preláta Sigmunda Heubnera. Iba vežové murivo v dolnej časti veže je staršie (1688).

Pamiatky 
 Kostol svätého Jakuba
 Vodojem na návsi
 Na kopci Hrad (inak tiež Hradiště) juhovýchodne od Želnavy (už na území vojenského újezdu) sa nachádzajú pozostatky stredovekého hrádku Hausberk.
 Prírodná pamiatka Vltavský luh

Časti obce 
 Želnava
 Slunečná
 Záhvozdí

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Prachatice
Babice (okres Prachatice)

Babice je obec v Česku v okrese Prachatice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 98 obyvateľov, z toho 46 mužov a 52 žien, pričom priemerný vek v obci bol 36,4 roka (muži 35,3 roka, ženy 37,4 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Prachatice
Bosákova ulica (Bratislava)

Bosákova ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka.

Vznikla v roku 1976 pri výstavbe panelákového sídliska pod názvom Vorošilovova ulica. Bola pomenovaná podľa sovietskeho maršala Klimenta Jefremoviča Vorošilova (1881 – 1969).  1. apríla 1991 získala súčasný názov, podľa Michala Bosáka (1869 – 1937), slovenského podnikateľa pôsobiaceho v USA.

V tesnej blízkosti ulice sa nachádzajú obchody Billa a TPD, zdravotné stredisko a pošta.

Blízke ulice 
 Mlynarovičova ulica
 Jantárová cesta
 Farského ulica
 Muchovo námestie
 Šustekova ulica
 Blagoevova ulica
 Sosnová ulica

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Bosákova ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Bratská ulica (Bratislava)

Bratská ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka.

Do roku 1950 mala názov Česká ulica, no po pripojení Petržalky k Bratislave vzniklo duplicitné pomenovanie ulíc, a tak bola premenovaná na súčasný názov. Spája diaľnicu D2 s Pajštúnskou ulicou, zo severu ohraničuje sídlisko Kopčany, z juhu areál petržalského cintorína, pôvodných petržalských uličiek a bývalého závodu Matador.

Blízke ulice 
 Kopčianska ulica
 Hrobárska ulica
 Panónska cesta
 Kolmá ulica
 Smolenická ulica
 Jiráskova ulica

Galéria

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Bratská ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Drachkov

Drachkov je obec v Česku v okrese Strakonice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 165 obyvateľov, z toho 88 mužov a 77 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,2 roka (muži 36,1 roka, ženy 42,7 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Strakonice
Hoštice (okres Strakonice)

Hoštice je obec v Česku v okrese Strakonice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 154 obyvateľov, z toho 78 mužov a 76 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,5 roka (muži 41,7 roka, ženy 45,2 roka).

V obci sa natáčala trilógia filmov Slunce, seno,.... Svoje posledné roky života tu prežil český country spevák Michal Tučný, ktorý tu je aj pochovaný. Na jeho počesť je pomenované námestie v obci.

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Strakonice
Miloňovice

Miloňovice sú obec v Česku v okrese Strakonice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 288 obyvateľov, z toho 155 mužov a 133 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,1 roka (muži 38,1 roka, ženy 42,4 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Strakonice
Mnichov (okres Strakonice)

Mnichov je obec v Česku v okrese Strakonice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 257 obyvateľov, z toho 126 mužov a 131 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,6 roka (muži 39,7 roka, ženy 41,4 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Strakonice
Skočice

Skočice je obec v Česku v okrese Strakonice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 227 obyvateľov, z toho 106 mužov a 121 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,5 roka (muži 38,8 roka, ženy 40,2 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Strakonice
Škvořetice

Škvořetice je obec v Česku v okrese Strakonice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 333 obyvateľov, z toho 176 mužov a 157 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,0 roka (muži 41,7 roka, ženy 44,6 roka). V obci sa nachádza novorenesančný zámok.

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Strakonice
Třešovice

Třešovice je obec v Česku v okrese Strakonice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 85 obyvateľov, z toho 41 mužov a 44 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,4 roka (muži 44,4 roka, ženy 40,5 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Strakonice
Uzeničky

Uzeničky sú obec v Česku v okrese Strakonice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 127 obyvateľov, z toho 66 mužov a 61 žien, pričom priemerný vek v obci bol 46,2 roka (muži 43,5 roka, ženy 49,2 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Strakonice
Zvotoky

Zvotoky sú obec v Česku v okrese Strakonice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 61 obyvateľov, z toho 34 mužov a 27 žien, pričom priemerný vek v obci bol 45,4 roka (muži 45,1 roka, ženy 45,8 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Strakonice
Doubravice (okres Strakonice)

Doubravice je obec v Česku v okrese Strakonice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 265 obyvateľov, z toho 144 mužov a 121 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,4 roka (muži 39,7 roka, ženy 43,5 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Strakonice
Chlum (okres Strakonice)

Chlum (okres Strakonice) je obec v Česku v okrese Strakonice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 201 obyvateľov, z toho 108 mužov a 93 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,4 roka (muži 37,6 roka, ženy 41,5 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Strakonice
Němčice (okres Strakonice)

Němčice je obec v Česku v okrese Strakonice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 114 obyvateľov, z toho 58 mužov a 56 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,9 roka (muži 39,9 roka, ženy 41,8 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Strakonice
Radějovice (okres Strakonice)

Radějovice je obec v Česku v okrese Strakonice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 33 obyvateľov, z toho 16 mužov a 17 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,3 roka (muži 37,6 roka, ženy 48,6 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Strakonice
Skály (okres Strakonice)

Skály sú obec v Česku v okrese Strakonice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 66 obyvateľov, z toho 33 mužov a 33 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,3 roka (muži 39,5 roka, ženy 47,1 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Strakonice
Volenice (okres Strakonice)

Volenice (okres Strakonice) je obec v Česku v okrese Strakonice v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 531 obyvateľov, z toho 267 mužov a 264 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,5 roka (muži 38,2 roka, ženy 42,7 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Strakonice
Queen Elizabeth Park

Queen Elizabeth Park je mestský park vo Vancouveri, najväčšom meste Britskej Kolumbie, ležiaci na kopci Little Mountain (dosahujúcom nadmorskú výšku 168 metrov). Jeho povrch bol rozrytý, keď sa v 20. storočí ako lom využíval na ťažbu kameňa, ktorý sa používal pri stavbe prvých ciest vo Vancouveri.

Dejiny parku 
V roku 1930 navrhla BC Tulip Association transformovať lom a vytvoriť nový park so záhradami. Do konca desaťročia prevzal pozemok budúceho parku Výbor pre správu parkov za účelom vytvorenia miesta pre oddych a rekreačné účely. Park bol venovaný anglickému kráľovi Jurajovi VI. a jeho manželke, kráľovnej Elizabeth Bowesovej-Lyonovej (zosnulá kráľovná matka súčasnej anglickej kráľovnej Alžbety II.) počas ich návštevy Vancouveru v roku 1939 ako kráľa a kráľovnej Kanady. Od tej doby sa zamestnancom parku podarilo postupne prírastkami zmeniť zarastené svahy kopca na prvé mestské arborétum v Kanade, vďaka veľkorysým darom od združenia Canadian Pulp and Paper Association. Záhrady boli navrhnuté zástupcom riaditeľa Výboru pre správu parkov, Billom Livingstoneom a boli odhalené začiatkom 60. rokov.

Suma 1,25 milióna C$ od Prenticea Bloedela pokryla vybudovanie vodných nádrží a výstavbu prvého zememeračského skleníka v krajine, obklopeného krytými ochozmi, svietiacimi fontánami a veľkolepou sochou Knife Edge - Two Piece od umelca Henryho Moorea. 6. decembra 1969 bol otvorený triodetický dóm Bloedel Floral Conservatory, ktorý ponúka návštevníkom veľký počet odlišných klimatických zón, veľké množstvo rôznorodých rastlín a voľne poletujúceho tropického vtáctva.

Atrakcie 
Medzi atrakcie v parku patrí golfové ihrisko, na ktorom sa hrá golf "pitch and putt", discgolf, tenisové kurty a reštaurácia.

V parku sa natáčalo niekoľko epizód seriálu Stargate SG-1 a pilot a neskôr aj niekoľko epizód seriálu Battlestar Galactica.

Externé odkazy 
 Správa parkov mesta Vancouver - Queen Elizabeth Park 
 Reportáž televízie Global o návrhu na výstavbu 56 metrov vysokej vyhliadkovej veže v parku 

Parky v Kanade
Parky vo Vancouveri
Choustník

Choustník je obec v Česku v okrese Tábor v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 512 obyvateľov, z toho 257 mužov a 255 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,0 roka (muži 40,8 roka, ženy 43,2 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Tábor
Stádlec

Stádlec je obec v Česku v okrese Tábor v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 564 obyvateľov, z toho 286 mužov a 278 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,3 roka (muži 41,0 roka, ženy 45,7 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Tábor
Val

Val (z nemeckého Wall) môže byť:
násyp, obyčajne umelý a obyčajne s ochrannou funkciou
v archeológii: viditeľný zvyšok pôvodného opevnenia, prevyšujúci okolitý terén, pozri val (archeológia)
vo vojenstve: systém pevnostných objektov ako obranná línia, pozri val (vojenstvo)
v geografii: prirodzená predĺžená vyvýšenina, najmä pohorie
útvar tvarovo alebo funkčne podobný násypu/hrádzi, napr. nechtový val, morénový val, euroval
nahromadené množstvo niečoho
poeticky: príval, niečo, čo sa valí
prvé meno, pozri Val (prvé meno)
obec v Česku:
Val (okres Tábor)
Val (okres Rychnov nad Kněžnou)
vrch v Česku, pozri Val (Hanušovická vrchovina)
staršia jednotka látkového množstva, synonymum: gramekvivalent, pozri val (jednotka)
skratka:
value
valín

VAL môže byť:
Véhicule Automatique Léger (francúzsky systém ľahkého metra)
Zadní Střítež

Zadní Střítež je obec v Česku v okrese Tábor v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 32 obyvateľov, z toho 10 mužov a 22 žien, pričom priemerný vek v obci bol 52,6 roka (muži 52,5 roka, ženy 52,6 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Tábor
Katov (okres Tábor)

Katov je obec v Česku v okrese Tábor v Juhočeskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 74 obyvateľov, z toho 34 mužov a 40 žien, pričom priemerný vek v obci bol 48,5 roka (muži 50,4 roka, ženy 47,0 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Tábor
Bělá nad Radbuzou

Bělá nad Radbuzou () je mesto v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 

1. januára 2012 tu žilo 1 764 obyvateľov, z toho 915 mužov a 849 žien, pričom priemerný vek v meste bol 39,9 roka (muži 38,7 roka, ženy 41,1 roka).

Partnerské mestá 
  Eslarn, Nemecko
  Hindelbank, Švajčiarsko

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam miest v Česku
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka mesta

Mestá v Česku
Obce okresu Domažlice
Nemanice

Nemanice je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 270 obyvateľov, z toho 133 mužov a 137 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,8 roka (muži 40,9 roka, ženy 36,7 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Domažlice
Drahotín (okres Domažlice)

Drahotín je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2014 tu žilo 190 obyvateľov, z toho 95 mužov a 95 žien, pričom priemerný vek v obci bol 37,0 roka (muži 38,6 roka, ženy 35,3 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Domažlice
Hvožďany (okres Domažlice)

Hvožďany (okres Domažlice) sú obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 33 obyvateľov, z toho 13 mužov a 20 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,0 roka (muži 43,4 roka, ženy 41,0 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Domažlice
Hladomor

Hladomor predstavuje situáciu, kedy na nejakom území panuje taký nedostatok potravín, že ľudia masovo umierajú na podvýživu. K hladomoru môže dôjsť napríklad v dôsledku prírodnej katastrofy, ktorá zničí úrodu (sucho, živelná pohroma alebo nejaké infekčné ochorenie hlavných plodín – napr. nedávne hladomory zo sucha v Sahele alebo veľký hladomor v Írsku v rokoch 1845 – 1849, ktorý nastal potom, čo plesňové a vírusové choroby zničili celú úrodu zemiakov). Ďalšou príčinou hladomoru môže byť úmyselné vyvolanie – najdrastickejším prípadom je hladomor, ktorý Stalinova vláda umelo vyvolala v 30. rokoch na Ukrajine, Tambovskej oblasti Ruska, Kazachstane a ďalších oblastiach ZSSR, počas ktorého zahynuli milióny ľudí. Hladomor taktiež býva sprievodným javom vojen.

V rokoch 1771 – 1772 za panovania Márie Terézie vypukol po kritickej neúrode hladomor v Čechách. Zomrela desatina obyvateľov Čiech (250 000 ľudí). V celej Rakúskej monarchii zomrelo v týchto rokoch hladom okolo milión ľudí.

Hladomory z neúrody bývali bežným javom v stredoveku. Stredovekú Britániu zasiahol hladomor spoločne s morom celkom deväťdesiatpätkrát, Francúzsko bolo v stredoveku postihnuté hladomorom sedemdesiatpäťkrát. V Číne bolo medzi rokmi 108 pred Kr. a 1911 napočítaných celkom 1828 hladomorov t. j. takmer jeden hladomor ročne. V rokoch 1876 – 1879 zomrelo počas hladomoru v severnej Číne 12 miliónov ľudí. Najhorší hladomor postihol Čínu v rokoch 1958 – 1961, kedy následkom politiky Mao Ce-tunga zomrelo hladom najmenej 30 miliónov ľudí.

Iné projekty

Externé odkazy 
 New York Times: Vyčerpaná pôda zhoršuje v Afrike hladomory 
 V Nigeru hrozí viac než trom miliónom ľudí smrť hladom 

Hlad
Číhaň

Číhaň je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 202 obyvateľov, z toho 99 mužov a 103 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,2 roka (muži 41,6 roka, ženy 40,8 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Klatovy
Nehodiv

Nehodiv je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 82 obyvateľov, z toho 37 mužov a 45 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,0 roka (muži 34,6 roka, ženy 46,3 roka).

Galéria

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Klatovy
Nezamyslice (okres Klatovy)

Nezamyslice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 224 obyvateľov, z toho 116 mužov a 108 žien, pričom priemerný vek v obci bol 44,9 roka (muži 45,5 roka, ženy 44,2 roka).

Galéria

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Klatovy
Nezdice na Šumavě

Nezdice na Šumavě je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1396. 1. januára 2012 tu žilo 314 obyvateľov, z toho 159 mužov a 155 žien, pričom priemerný vek v obci bol 49,2 roka (muži 47,1 roka, ženy 51,3 roka).

Časti obce 
Nezdice na Šumavě
Ostružno
Pohorsko
Ždánov

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Klatovy
Pačejov

Pačejov je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 786 obyvateľov, z toho 400 mužov a 386 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,9 roka (muži 41,9 roka, ženy 43,9 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Klatovy
Symptom of the Universe: The Original Black Sabbath 1970-1978

Symptom of the Universe je výber najväčších hitov skupiny Black Sabbath z obdobia 1970-1978. Je to výber z tvorby z takzvanej prvej/Ozzyho éry. Všetky skladby sú remasterované.

Zoznam skladieb

Disk 1 
 „Black Sabbath“ (Black Sabbath)
 „N.I.B.“ (Black Sabbath)
 „The Wizard“ (Black Sabbath)
 „Warning“  (Black Sabbath)
 „Evil Woman“ (Black Sabbath)
 „Paranoid“ (Paranoid)
 „Iron Man“ (Paranoid)
 „War Pigs“ (Paranoid)
 „Fairies Wear Boots“ (Paranoid)
 „Sweet Leaf“ (Master of Reality)
 „Children of the Grave“ (Master of Reality)
 „Into the Void“ (Master of Reality)
 „Lord of This World“ (Master of Reality)

Disc 2 
 „After Forever“ (Master of Reality)
 „Snowblind“ (Black Sabbath, Vol. 4)
 „Laguna Sunrise“  (Black Sabbath, Vol. 4)
 „Changes“ (Black Sabbath, Vol. 4)
 „Tomorrow's Dream“ (Black Sabbath, Vol. 4)
 „Supernaut“ (Black Sabbath, Vol. 4)
 „Sabbath Bloody Sabbath“ (Sabbath Bloody Sabbath)
 „Fluff“ (Sabbath Bloody Sabbath)
 „Sabbra Cadabra“ (Sabbath Bloody Sabbath)
 „Am I Going Insane“ (Sabotage)
 „Symptom of the Universe“ (Sabotage)
 „Hole in the Sky“ (Sabotage)
 „Rock 'n' Roll Doctor“ (Technical Ecstasy)
 „Dirty Women“ (Technical Ecstasy)
 „Never Say Die“ (Never Say Die!)
 „A Hard Road“ (Never Say Die!)

Zostava 
 Ozzy Osbourne - spev
 Tony Iommi - sólová gitara
 Geezer Butler - basgitara
 Bill Ward - bicie

Externé odkazy 
 Symptom of the Universe: The Original Black Sabbath 1970-1978

Hudobné albumy z 2002
Albumy Black Sabbath
Kompilačné albumy
Zavlekov

Zavlekov je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 423 obyvateľov, z toho 229 mužov a 194 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,9 roka (muži 40,9 roka, ženy 40,8 roka).

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku
  

Obce okresu Klatovy
Klenová (okres Klatovy)

Klenová je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 126 obyvateľov, z toho 69 mužov a 57 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,8 roka (muži 37,2 roka, ženy 42,9 roka).

Galéria

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Obce okresu Klatovy
Bandai (sopka)

Bandai alebo Bandaisan je názov v súčasnosti neaktívneho stratovulkanického komplexu, nachádzajúceho sa v centrálnej časti ostrova Honšú, na severnom pobreží jazera Inawaširo. Komplex je tvorený niekoľkými prekrývajúcimi sa stratovulkánmi prevažne andezitového zloženia. Najvyšší z nich je O-Bandai, ktorý leží v staršej kaldere podkovovitého tvaru, ktorá vznikla pri plínijskej erupcii pred cca 40 000 rokmi. V rámci vulkanizmu komplexu prevládajú freatické erupcie, posledný výlev magmy nastal pred 25 000 rokmi. Za minulých 5 000 rokov sa odohrali štyri väčšie freatické explózie, posledná v roku 1888, keď došlo k deštrukcii stien vulkánu Ko-Bandai.

Iné projekty 
.

Externé odkazy 
 www.volcano.si.edu - stratovulkán Bandai na Global Volcanism Program  

Sopky Japonska
Stratovulkány
Tisícovky v Japonsku
Adatara

Adatara je masívny stratovulkanický komplex, nachádzajúci sa na japonskom ostrove Honšú, asi  juhozápadne od mesta Fukušima. Komplex je tvorený skupinou prekrývajúcich sa bazaltovo-andezitových stratovulkánov a lávových dómov, vytvorených vo viacerých fázach pred 550 000 rokmi. Adatara postupne prekrýva vulkanické štruktúry sopky Azuma, nachádzajúcej sa severnejšie. Najvyšší bod komplexu je stratovulkán Minowa-jama, v súčasnosti aktívne centrum je južnejšie položený Tecu-zan. V okolí aktívneho krátera sa nachádzajú početné fumaroly a horúce pramene. Erupcia v roku 1900 si vyžiadala 72 obetí na životoch - baníkov, pracujúcich v bani na síru.

Iné projekty 
.

Externé odkazy 
 www.volcano.si.edu - stratovulkán Adatara na Global Volcanism Program  

Sopky Japonska
Stratovulkány
Aktívne sopky
Tisícovky v Japonsku
Pavel Kapusta

Pavel Kapusta (* 3. september 1969, Banská Bystrica) je slovenský novinár, publicista, moderátor, šéfredaktor internetového portálu napalete.sk, majiteľ vydavateľstva Medialis.

Životopis 
Navštevoval základnú školu v Prahe a Banskej Bystrici, v rokoch 1984-1988 študoval na gymnáziách v Brezne a Banskej Bystrici. V roku 2004 absolvoval externé štúdium publicistiky na FHV Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici. V roku 2007 skončil štúdium masmediálnej komunikácie na Univerzite sv. Cyrila a Metoda v Trnave.

Profesijné aktivity 
V roku 1988 začal pracovať v banskobystrickom štúdiu Československého rozhlasu, v roku 1991 v Slovenskom rozhlase v Bratislave. V roku 1993 absolvoval niekoľkomesačný pobyt v USA, po návrate pracoval v Rádiu Rock FM.

V rokoch 1994-1996 pôsobil na zahraničnom oddelení denníka Smena, vnútropolitickom oddelení denníka Slovenská REPUBLIKA, týždenníku Extra a opäť v Slovenskej REPUBLIKE.

Od roku 1997 šéfredaktor redakcie Ráno STV, neskôr prešiel do spravodajstva STV, kde bol redaktorom a komentátorom, popri tom scenáristicky a režijne pripravoval strihovú reláciu politickej satiry Fašírka, ktorá bola kritická najmä k vtedajšej opozícii. Jej politickí reprezentanti a médiá označovali reláciu za poplatnú vtedajšiemu vládnemu zoskupeniu (HZDS - RSS, ZRS, SNS). Moderoval aj reláciu o slovenskej populárnej hudbe Átrium.  

V roku 1998 bol obvinený z trestného činu ohovárania za televízne príspevky o komunistickej minulosti Rudolfa Schustera, policajné preverovanie ukončila prezidentská milosť, ktorú Kapustovi udelil Vladimír Mečiar, v tom čase vykonávajúci niektoré právomoci prezidenta. 

V roku 1999 musel z STV odísť, v tom istom roku bol vymenovaný za šéfredaktora týždenníka Extra; v rokoch 2000 - 2014 bol vydavateľom a šéfredaktorom časopisu Extra plus, ktoré vydávala jeho spoločnosť Tatra Medial a neskôr Medialis. Od roku 2015 je šéfredaktorom portálu napalete.sk.

Politické aktivity 
Pavel Kapusta je od roku 1990 členom Slovenskej národnej strany, vstúpil do nej ako 21-ročný. V rokoch 2001 - 2006 bol parlamentným asistentom poslancov NR SR Romana Hofbauera a Jána Cupera.

Za SNS kandidoval v roku 2010 (predsedom bol Ján Slota), v predčasných voľbách v rokoch 2012 bol na devätnástom mieste a v roku 2016 bol na 27. mieste kandidačnej listiny. Po voľbách 2016 sa do parlamentu dostalo 15 poslancov SNS, a tak bol od roku 2016 do roku 2020 asistentom svojho spolustranníka, poslanca NR SR  Stanislava Kmeca. 

V roku 2011 ako vydavateľ a šéfredaktor časopisu Extra plus získal výročnú cenu Slovenskej asociácie novinárov za mimoriadny prínos v oblasti vydávania nezávislej a národne orientovanej tlače. 

V roku 2014 moderoval v bratislavskom Hoteli Tatra Diskusný klub Extra plus, ktorého hosťami boli každý mesiac politici, politológovia a publicisti a jeho zostrihy boli zverejnené na YouTube. Od mája 2015 moderuje v rovnakom hoteli debaty na politické a spoločenské témy s názvom Diskusia na palete, zostrihané videozáznamy sú dostupné na portáli napalete.sk a YouTube.

Referencie

Externé odkazy 
 www.napalete.sk/o-nas/

Slovenskí novinári
Slovenskí televízni moderátori
Osobnosti z Banskej Bystrice
Marko Gažík

Dr. Marko Gažík (* 18. apríl 1887, Turzovka - † 21. september 1947, Hlohovec) bol slovenský politik.

Vyštudoval právo na univerzitách v Kluži a Budapešti. Po ukončení štúdia v roku 1913 pracoval ako advokátny koncipient v Čadci. Pre svoje národné presvedčenie bol v Uhorsku odsúdený za vlastizradu. Od roku 1919 pracoval ako advokát v Trenčíne, od roku 1926 v Bratislave. V rokoch 1920-1935 pôsobil ako poslanec za HSĽS v Národnom zhromaždení. Podporoval vstup HSĽS do vlády a v období od 15. januára 1927-27. februára 1929 pôsobil ako minister pre zjednotenie zákonov vo vládach A. Švehlu a F. Udržala. Roku 1935 sa rozišiel s HSĽS kvôli nezhodám okolo jeho kandidatúry v parlamentných voľbách a stiahol sa z politického života. Od roku 1936 pôsobil ako notár v Čadci.

Slovenskí politici
Československí ministri pre zjednotenie zákonov a organizácie správy
Osobnosti z Turzovky
Politici HSĽS
Slovenskí notári
Slovenskí advokáti
Zaó (sopka)

Zaó je komplexný vulkán, nachádzajúci sa v severnej časti ostrova Honšú. Komplex je tvorený viacerými stratovulkánmi, západnú skupinu (Niši-Zaó) tvorí starší vulkán Rjuzan, južnú skupinu (Minami-Zaó) tvoria Bjobu a Fubo. Centrálnu zónu (Čuo Zaó) tvorí samotný stratovulkán Zaó. V podloží sa nachádzajú prevažne granitové horniny.

Komplex je aktívny od pleistocénu, počas vývoja došlo k niekoľkým deštrukčným erupciám. V aktívnom kráteri sa nachádza jazierko so zelenou, silne kyslou vodou (pH až 1,3). Erupcie komplexu sú zaznamenané od 8. storočia, k poslednej došlo v roku 1940. V okolí krátera sa nachádzajú aj početné fumaroly.

Iné projekty

Externé odkazy 
 www.volcano.si.edu - vulkanický komplex Zaó na Global Volcanism Program 

Sopky Japonska
Komplexné vulkány
Tisícovky v Japonsku
Hidžiori

Hidžiori je názov v súčasnosti neaktívnej kaldery, nachádzajúcej sa na japonskom ostrove Honšú, severovýchodne od masívneho pleistocénneho vulkánu Gassan. Kaldera má priemer približne 2,5 km a vznikla pred 10 300 rokmi. Počas vývoja kaldery došlo ku vzniku lávového dómu a k vyvrhnutiu väčšieho objemu dacitových pyroklastických prúdov a tefry, ktoré dosiahli až pobrežie Pacifiku. V súčasnosti je oblasť kaldery zaradená medzi potencionálne zdroje geotermálnej energie.

Externé odkazy 
 www.volcano.si.edu - kaldera Hidžiori na Global Volcanism Program 

Sopky Japonska
Kaldery
Vrchy pod 1000 metrov v Japonsku
Onikobe

Onikobe je neaktívna kaldera, nachádzajúca sa juhozápadne od stratovulkánu Kurikoma na ostrove Honšú. Vek kaldery sa datuje na 200 000 rokov. V súčasnosti je to jediné miesto v Japonsku s výskytom gejzírov.

Externé odkazy 
 www.volcano.si.edu - kaldera Onikobe na Global Volcanism Program 

Sopky Japonska
Kaldery
Vrchy pod 1000 metrov v Japonsku
Čókai (sopka)

Čókai je masívny stratovulkán, nachádzajúci sa v severovýchodnej časti ostrova Honšú, asi  východne od pobrežia Japonského mora. S výškou  je to zároveň najvyšší vrch tejto oblasti. Kvôli symetrickému kónickému tvaru má sopka aj lokálny názov: Akita-Fudži alebo Dewa-Fudži.

Komplex je tvorený dvoma prekrývajúcimi sa stratovulkánmi. Starší, západný stratovulkán je ukončený kalderou podkovovitého tvaru. Mladší, východný člen komplexu začal svoju činnosť pred cca 20 000 rokmi a taktiež je ukončený kalderou podkovovitého tvaru. Poskalderové štádium sopečnej aktivity dalo z vznik dvom lávovým dómom na juhovýchodnom okraji kaldery.

Iné projekty 
.

Externé odkazy 
 www.volcano.si.edu – stratovulkán Čókai na Global Volcanism Program 

Sopky Japonska
Stratovulkány
Dvojtisícovky v Japonsku
Ľudovít Labaj

Dr. Ľudovít Labaj (* 11. apríl 1886, Ružomberok – † 12. apríl 1937, Ružomberok) bol slovenský politik v období prvej Československej republiky.

Životopis
V rokoch 19051911 študoval právo v Prešove a Kluži. Následne v rokoch 19131918 a 19191920 pôsobil ako advokát a od roku 1929 aj ako verejný notár v Ružomberku. V rokoch 19141918 sa ako dôstojník zúčastnil bojov I. svetovej vojny, ktorej následky sa prejavili aj na jeho zdraví.

Na základe rozhodnutia ministra s plnou mocou pre správu Slovenska Vavra Šrobára pôsobil v rokoch 19191920 ako mešťanosta Ružomberka a viedol mesto v hektických mesiacoch po vzniku Československa. Už od svojich študentských čias bol stúpencom politickej koncepcie Andreja Hlinku a postupne sa stal jeho blízkym spolubojovníkom za autonómiu Slovenska. Patril k významným predstaviteľom Slovenskej ľudovej strany. Poslancom Národného zhromaždenia bol vo volebných obdobiach 19201925, 19251929 a 19291935. Kandidoval vždy v XIX. volebnom kraji so sídlom v Liptovskom Sv. Mikuláši..

V 20. rokoch bol zodpovedný redaktor Slováka. Od 27. februára do 8. októbra 1929 pôsobil vo vláde ako minister pre zjednotenie zákonov. Na tomto poste vystriedal predchádzajúceho ministra za HSĽS Marka Gažíka. V roku 1929 sa stal obhajcom Vojtecha Tuku v procese vedenom proti nemu.

V parlamentných voľbách v roku 1935 je zvolený za senátora Národného zhromaždenia za Autonomistický blok (koalícia, ktorú vytvorila HSĽS so SNS, AZS a PS). Kandidoval v XI. volebnom kraji (iné usporiadanie volebných krajov ako v prípade volieb do poslaneckej snemovne). V senáte bol členom rozpočtového výboru.

Veľký dôraz kládol na sociálne postavenie slovenského obyvateľstva. Na začiatku dvadsiatych rokov zakladal a aj viedol Všeodborové združenie kresťanského robotníctva Slovenska. Významná bola aj jeho publicistická činnosť, dokonca v rokoch 19211922 bol zodpovedným redaktorom novín Slovák a v rokoch 19221924 zodpovedným redaktorom Slovenského kresťanského socializmu. Ako skúsený právnik sa podieľal v roku 1922 na návrhu zákona o autonómii pre Slovensko i Podkarpatskú Rus.

Zomrel 12. apríla 1937 vo veku 51 rokov v rodnom Ružomberku, kde je aj pochovaný. V senáte Ľ. Labaja nahradil Ján Juriga.

Referencie

Externé odkazy 
 Záznam o narodení a krste v matrike riadok 71 ako Eduardus Ludovicus Labay

Slovenskí politici
Politici HSĽS
Slovenskí novinári
Slovenskí právnici
Osobnosti z Ružomberka
Viking 1

Viking 1 bola americká planetárna sonda z programu Viking určená na prieskum Marsu, ktorá so svojim dvojčaťom Vikingom 2 úspešne pristála na povrchu Marsu. 

Vyslaná bola 20. augusta 1975 pomocou nosiča Titan IIIE/Centaur, celková váha sondy bola 883 kg. Po 10 mesiacoch cesty sa dostala do blízkosti planéty. Päť dní pred pristátím modulu na povrchu začala sonda zhotovovať globálne snímky planéty, ktoré mohli byť neskôr použité na vytvorenie prvých podrobných geologických máp planéty a pre vyhotovenie základnej stratigrafie.

Pristávací modul sondy dosadol do oblasti Chryse Planitia o 11:53:06 UT 20. júna 1976 a vysielal svoje vedecké pozorovania až do 13. novembra 1982, keď kvôli zle zadanému príkazu zo Zeme bol kontakt stratený.

Referencie 

Program Viking
Prieskum Marsu
Planetárne sondy
Sondy NASA
Kozmonautika v 1975
Mariner 4

Mariner 4 (Mariner-Mars 1964) bola štvrtá americká sonda k Marsu zo série Mariner, ktorá 15. júla 1965 úspešne preletela okolo Marsu a odoslala 22 kvalitných snímok marťanského povrchu. Jej takmer identické dvojča Mariner 3, ktoré malo rovnakú úlohu, zlyhalo hneď po štarte, keď sa nepodarilo odhodiť aerodynamický kryt chrániaci sondu pri prelete atmosférou. 

Sonda s hmotnosťou 260,68 kg bola vypustená 28. novembra 1964 pomocou nosiča Atlas-Agena. Na fotografiách, ktoré sonda vyhotovila počas preletu vo vzdialenosti 9 846 km okolo Marsu, boli viditeľné až trojkilometrové detaily, okrem iného boli pomocou nich objavené krátery na povrchu Marsu. Pri lete za Marsom (pri pohľade zo Zeme) bol podľa zmien v rádiových signáloch určený tlak atmosféry, ktorý bol osemkrát menší oproti predpokladu a dosahoval hodnotu asi 1 % z pozemského.

Po prelete okolo Marsu sonda pokračovala v činnosti. 5. septembra 1965 preletela rojom mikrometeoritov a zaznamenala až sedemnásť zásahov. 1. októbra 1965 bol signál sondy stratený, aby bol neskôr nakrátko obnovený. Naposledy sa podarilo zachytiť signál sondy 21. decembra 1967. Celková cena sondy bola 83,2 miliónov dolárov a získala 5,2 miliónov bitov informácii.

Vybavenie sondy 
 televízna kamera určená na snímkovanie povrchu Marsu
 magnetometer na zistenie rozloženia magnetického poľa Marsu
 spektrálny reflektometer na meranie teploty povrchu planéty
 iónová komora na meranie ionizujúceho žiarenia počas letu a v blízkosti planéty
 detektor slnečnej plazmy na meranie plazmatického obalu Zeme a prúdov častíc v priestore
 detektor mikrometeoritov na meranie energií hmotných častíc, s ktorými sa sonda stretne počas letu

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Sonda v databáza SPACE40

Program Mariner
Planetárne sondy
Sondy NASA
Prieskum Marsu
Kozmonautika v 1964
Kozmonautika v 1965
Neaktívne sondy
Akita-Komagatake

Akita-Komagatake je stratovulkán, nachádzajúci sa na severe japonského ostrova Honšú v prefektúre Akita. Vrchol sopky je ukončený dvoma kalderami. Južnejšia kaldera má rozmery 1,5 × 3 km, severná je menšia (priemer 1,2 km). Kaldery vznikli na konci pleistocénu pred 13 000, resp. 11 600 rokmi a ich dno je pokryté viacerými bazaltovými troskovými kužeľmi. Historicky zaznamenané erupcie pochádzajú z kráterov a trhlín v južnej kaldere.

Iné projekty 
.

Externé odkazy 
 www.volcano.si.edu - stratovulkán Akita-Komagatake na Global Volcanism Program 

Sopky Japonska
Stratovulkány
Tisícovky v Japonsku
Iwate (sopka)

Iwate je komplexný vulkán, nachádzajúci sa na severe ostrova Honšú, asi 20 km západne od mesta Morioka. Masív vulkánu je tvorený dvoma stratovulkánmi (Niši-Iwake a Higaši-Iwake). Higaši-Iwate je ukončený kalderou s rozmermi 1,8 × 3 km. Kaldera vznikla pred cca 700 000 rokmi, samotný masív vulkánu Iwate počas erupcií viackrát skolaboval (prvýkrát pred 230 000 rokmi, naposledy v roku 1615). Naposledy (v roku 1919) aktívny, 500 m široký kráter sa nachádza v strede kaldery a je čiastočne zaliaty vodou.

Iné projekty 
.

Externé odkazy 
 www.volcano.si.edu - vulkanický komplex Iwate na Global Volcanism Program 

Sopky Japonska
Komplexné vulkány
Dvojtisícovky v Japonsku