joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Braväcovo

Braväcovo (, pred 1899 ) je obec na Slovensku v okrese Brezno.

Polohopis 
Obec Braväcovo sa rozprestiera na južných svahoch Nízkych Tatier, v nadmorskej výške , 12 km východne od mesta Brezna. Obec sa tvorená časťami Podholie a Srnkovo. V atraktívnej okolitej prírode prevládajú ihličnaté lesy.

Dejiny 
Obec vznikla ako drevorubačská osada koncom 16. storočia. Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1630. Do roku 1957 bolo Braväcovo a jeho časti súčasťou obce Beňuš. V súčasnosti tu žije necelých 700 ľudí. Obec je zaujímavá množstvom zachovalých starých dreveníc, ktoré sa vo veľkej miere využívajú ako rekreačné chalupy.

Kultúra a zaujímavosti

Kultúra  
V obci pôsobí spevácky zbor Domovina, kultúrne združenie Bukovinka a rovnomenný folklórny súbor. V obci sa tiež nachádza amfiteáter, ktorý svojou architektúrou zapadá do rázovitej horehronskej dediny. Každoročne v júli sa tu organizuje folklórny festival Na Bielych Handľoch.

Turistika  
Cez obec prechádza zeleno značená turistická trasa 5424 po ktorej sa možno dostať na najvyšší vrch katastra Beňuška (), ľudovo nazývaného aj Käčka.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Arnold Nemčok (* 1926 – † 1985), geológ a vysokoškolský profesor
 Ján Gašperan (* 1951 – † 2012), pedagóg a odborársky funkcionár

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Brezno
Polomka

Polomka je obec na Slovensku v okrese Brezno.

Polohopis 
Horehronská obec leží na pravom brehu Hrona, asi 20 km východne od Brezna. Rozprestiera sa na južnom úpätí Nízkych Tatier a ich styku s Veporskými vrchmi. Územie na pravom brehu Hrona leží v ochrannom pásme NP Nízke Tatry, ľavý breh zasa v ochrannom pásme NP Muránska planina. 

Stredom obce prechádza cesta I/66 z Brezna do Červenej Skaly, južným okrajom obce železničná trať Banská Bystrica – Červená Skala.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Jána Krstiteľa, jednoloďová stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z prvej polovice 17. storočia. Kostol je súčasťou fortifikovaného areálu, vstup je riešený ako drevená zvonica, ktorá je súčasťou obranného múru. Stavba kostola má hladké fasády s nárožným kvádrovaním. Veža je ukončená zvonovitou helmicou.
 Kaplnka sv. Jána Nepomuckého z roku 1828. Kaplnku prevyšuje výrazná veža členená lizénovými poľami, ukončená zvonovitou helmicou.

Osobnosti obce

Rodáci  
 Mikuláš Ferjenčík (* 1904† 1988), veterinár a generál, jeden z organizátorov SNP
 Laurenc Snopko (* 1931 - † 2021), slovenský geológ
 Katarína Máliková (* 1990), skladateľka a speváčka

Partnerské mestá 
  Pustá Polom, Česko

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Brezno
Valaská

Valaská je obec na Slovensku v okrese Brezno. Obec vznikla počas tzv. Valašskej kolonizácie na prelome stredoveku a novoveku .

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Martina biskupa, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z druhej polovice 15. storočia. Stavba bola renesančne upravená v rokoch 1612 až 1615, neskôr historizne v 19. storočí. Veža pochádzajúca z doby renesančnej prestavby, je lemovaná nárožným kvádrovaním a ukončená barokovou helmicou s laternou. 
 Kaplnka sv. Jána Krstiteľa z roku 1846.
 Most pri Chvatimechu, historický železničný most z roku 1946.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Vojtech Trangoš (* 1925 - † 1996), lekár
 Ladislav Horský (* 1927 - † 1983), hokejista, hokejový tréner
 Jaroslav Siman (* 1933 - † 2008), detský chirurg

Partnerské mestá 
  Chlumec nad Cidlinou, Česko

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Brezno
Šumiac

Šumiac () je obec na Slovensku v okrese Brezno.
Z tejto obce vedie cesta na Kráľovu hoľu a aj ku vysielaču Kráľova hoľa. Je to historicky jedna z najzápadnejších obcí v minulosti osídlených rusínskym obyvateľstvom.

Dejiny 
Obec vznikla v 15. storočí kolonizáciou na valašskom práve. V daňových registroch sa Šumiac objavuje okolo roku 1566, listina je doložená až v roku 1575. Najstaršie známe práva obce sú z roku 1573, patrila Muránskemu panstvu a mala dedičného richtára. Pôvodní obyvatelia boli Rusíni, v 17. storočí úplne poslovenčení. Obyvateľstvo sa zaoberalo chovom dobytka a oviec, spracúvaním dreva, predajom šindľov. Hlavným zamestnaním obyvateľov bolo pastierstvo, furmanstvo, drevorubačstvo, pálenie dreveného uhlia. V 17. storočí tu bola píla a sklenená huta. Ťažila sa tiež olovená a zinková ruda. V roku 1898 Šumiac zachvátil veľký požiar. Obec sa zapísala do slávnej histórie SNP, oslobodená bola 23. januára 1945. Od roku 1960 patrí k obci aj osada Červená Skala.

Histrické názvy obce 
 1573 - Schvmecz
 1612 - Sumecz
 1643 - Seomecz
 1647 - Sumiacz
 1765 - Sumjacz
 1775 - Sumiacó
 1920 - Šumiac

Etymológia názvu 
Názov obce je odvodený od šumiackych lesov obklopujúcich obec a šumu bystrých vôd, napájajúcich  koryto Hrona.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky kostol Nanebovstúpenia Pána, jednoloďová baroková stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1775. Veža kostola je dekorovaná pilastrami a ukončená ihlancovou helmicou.
 Kaplnka Sedembolestnej Panny Márie z roku 1823, fasáda kaplnky je lemovaná nárožným kvádrovaním a ukončená segmentovým štítom s reliéfnym zobrazením božieho oka. 
 Súbor zrubových ľudových domov, z ktorých je viacero pamiatkovo chránených.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Michal Petro (* 1916 – † 1945), krycie meno Katin - protifašistický bojovník, dôstojník, pobočník generála Viesta, najbližší spolubojovník kpt. J. Nálepku.
 Klára Jarunková (* 1922 – † 2005), prozaička, publicistka, autorka literatúry pre deti a mládež, patrila k najprekladanejšej slovenskej autorke, jej knihy vyšli v 39 jazykoch sveta vo vyše 150 vydaniach.
 Juraj Kriváň (* 1926 – † 1960), majster sveta v parašutizme, majster športu, športovec, pedagóg.
 Pavel Hoffman, ekonóm, verejný činiteľ, pracovník viacerých výskumných ústavov, prvý podpredseda Štátnej plánovacej komisie, minister vlády ČSFR.

Pôsobili tu 
 František Kreutz (* 1920 – † 2004), spisovateľ pre deti a mládež, prozaik, pôsobil ako riaditeľ ZŠ v Šumiaci.

Pozri aj 
 Červená Skala - miestna časť obce Šumiac

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Brezno
Michalová

Michalová je obec na Slovensku v okrese Brezno v tesnej blízskosti obce Pohronská Polhora.

Dejiny 
Obec Michalová vznikla v roku 1788 ako komorská osada na katastrálnom území mesta Brezna. História obce Michalová je už od jej založenia nerozlučne spätá s vysokou pecou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Štefana, jednoloďová neorománska stavba s vežou tvoriacou súčasť hmoty kostola z roku 1890. Okná kostola majú segmentovo ukončené šambrány, veža je ukončená ihlancovou helmicou.
 Objekt luštiarne, ľudová dvojtraktová stavba na pôdoryse obdĺžnika, čiastočne drevená, čiastočne murovaná z roku 1891.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce 
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

Iné projekty 

 
Obce okresu Brezno
Osrblie

Osrblie (, ) je obec na Slovensku v okrese Brezno.

Polohopis 
Obec sa nachádza v severozápadnej časti Veporských vrchov, na rozhraní podcelkov Čierťaž a Balocké vrchy. Osrblím preteká riečka Osrblianka, ktorá tu priberá ľavostrannú Anderlovú.

Spojenie zabezpečuje cesta III/2377 cez Hronec, pričom najbližším mestom je  severovýchodne ležiace Brezno. Krajské mesto je vzdialené  západným smerom.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1622. Od 2. polovice 15. storočia do 19. storočia sa tu ťažila a spracúvala železná ruda. Vyrábali sa drôty, plechy (1840-1870 valcovňa) a profilové železo. V rokoch 1944 až 1945 prebiehal partizánsky odboj v SNP.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Navštívenia Panny Márie, jednoloďová stavba s polygonálnym uzáverom presbytéria a predstavanou vežou z rokov 1933-1935. Kostol je postavený na mieste staršej drevenej stavby. Z tej bola prenesená drevená socha Panny Márie s Ježiškom z 15. storočia. Stavba má hladké fasády a okná ukončené polkruhom. Veža je ukončená ihlancovou helmicou.
 Prícestná kaplnka Navštívenia Panny Márie z roku 1863.
 Vysoká pec v časti Tri Vody z roku 1795.

Šport 
Obec je známa ako hlavné stredisko slovenského biatlonu, kde sa konajú viaceré medzinárodné biatlonové podujatia. V roku 1997 sa tu konali Majstrovstvá sveta v biatlone a v roku 2015 sa tu konali biatlonové disciplíny Zimnej univerziády. Taktiež sa tu konali Majstrovstvá sveta juniorov v biatlone, a to v rokoch 1994, 2017 a 2019.

Turizmus 
Osrblie je atraktívnou turistickou oblasťou a mimo biatlonového areálu je lákadlom najmä dolina Osrblianky, kde sa pri rázcestí Tri vody nahádza vysoká pec. Z rázcestia sa dá po  červenom chodníku tzv. Rudnou magistrálou pokračovať ku chate pod Hrbom, opačným smerom na východ cez rázcestie Hronček až do sedla Tlstý javor. Južným smerom dolinou Veľká Prostredná vedie do sedla Jasenová  modrá značka.

Erb obce 
V zelenom štíte dve strieborné banícke kladivká so zlatými rúčkami, medzi nimi strieborná sekera so zlatou násadou, lemovaná v rohoch  štítu zlatými hviezdami. Keďže obec vznikla kvôli ťažbe železnej rudy a jej obyvatelia sa zaoberali baníctvom, výrobou železa, uhliarstvom, drevorubačstvom, ich spôsob obživy symbolizujú v erbe banícke kladivká a sekera. V rohoch erbového štítu sa nachádzajú hviezdičky, ktoré symbolizujú zasvätenie miestneho kostola Panne Márii – kostol „Navštívenia Panny Márii“. K symbolom Panny Márie patrí práve hviezda, ktorá je znakom nového života a šťastia. Hviezdy sú zlatej farby. Zelená farba štítu erbu symbolizuje horské prostredie, v ktorom sa obec nachádza.

Referencie

Pozri aj 
 Národné biatlonové centrum Osrblie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce 
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

Iné projekty 

 
Obce okresu Brezno
Podbrezová

Podbrezová je obec na Slovensku v okrese Brezno.

Polohopis 
Podbrezová je roztiahnutá v úzkej doline pri hlavnej pohronskej ceste I/66. V súčasnosti pozostáva zo šiestich miestnych častí, symbolicky vyznačených hviezdami v erbe obce - pôvodne starších osád. 

Osady:
 Brezová 
 Chvatimech
 Lopej (sprvoti osada obce Predajná)
 Skalica
 Štiavnička
 Vajsková

Dejiny 
Podbrezová je úzko spätá s baníctvom, hutníctvom, so spracovaním železa. Osada Podbrezová sa vyvíjala od roku 1840 ako fabrické sídlo pod vrchom Brezová, okolo novej pudlovne a valcovne - najmodernejšieho podniku Hrončianskeho železiarskeho komplexu (dnešných Železiarní Podbrezová).

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Štefana kráľa, jednoloďová neogotická stavba s polygonálnym uzáverom presbytéria a vežou tvoriacou súčasť hmoty kostola z roku 1856. Kostol prešiel úpravami v rokoch 1890, 1907 a 1932. Interiér je zaklenutý krížovou rebrovou klenbou. Veža je ukončená ihlancovou helmicou. V interiéri sa nachádza neogotické zariadenie, oltárny obraz svätá rodina je kópia podľa B. E. Murilla z roku 1894.  
 Rímskokatolícky kostol sv. Juraja v časti Lopej, pôvodne gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou. Z gotických detailov sa zachovali lomené oblúky a pastofórium. Kostol je ohradený obranným múrom pochádzajúcim zo 17. storočia. Stavba bola barokovo upravená v roku 1752, kedy bola doplnená veža. Interiér je zaklenutý krížovými hrebienkovými klenbami. Veža je ukončená barokovou helmicou s laternou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce 
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Brezno
Jasenie

Jasenie je obec na Slovensku v okrese Brezno.

Dejiny 
Archeologický výskum dokazuje osídlenie z rímskej doby.  Kontinuita osídlenia až do novoveku nie je vylúčená. Najstarší nespochybniteľný údaj  o stredovekej banskej osade Jasenie pochádza z listiny Žigmunda z roku 1424, hoci je možné, že údaj z roku 1250 o akejsi osade Jechene sa vzťahuje práve na toto Jasenie.

Roku 1455 sa obec spomína pod názvom Jezen, z roku 1465 je doložený jej názov ako Jassena, 1512 sa volala Jesene. Už od 15. storočia však prevládalo pomenovanie, etymologicky odvodené od názvu stromu jaseň. Osada patrila Ľupčianskemu panstvu. Banskobystrickí podnikatelia tu ťažili do 16. stor.drahé kovy. V 17.–19.storočí tu pracoval železiarsky hámor, patriaci Banskej komore. Obyvatelia pracovali v miestnych podnikoch, furmančili a chovali ovce. V roku 1828 mala obec 102 domov a 785 obyvateľov. V 19.- 20. storočí bolo rozšírené čipkárstvo.

V miestnej časti Kramlištie, ktoré vzniklo v 18. storočí ako komorská osada, bola postavená v polovici 19.stor. skláreň, vyrábajúca tabuľové sklo / zanikla r.1904 /. V rokoch 1923 – 1925 bola vybudovaná elektráreň. V katastrálnom území obce sa ťažila antimónová ruda spracovaná vo Vajskovej. V miestnej časti Kramlištie pracovala parná píla, ktorá poskytovala občanom pracovné príležitosti.

Obec sa aktívne zúčastnila SNP.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Kataríny Alexandrijskej, jednoloďová baroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť hmoty kostola pôvodne zo 17. storočia. Kostol bol výrazne neskorobarokovo upravený v roku 1765 a 1897. Hlavná fasáda kostola je členená dvoma pármi výrazných pilastrov.
 Dedinská zvonica, murovaná stavba na pôdoryse štvorca z 18. storočia, upravená v roku 1835.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce 
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Brezno
Pohronská Polhora

Pohronská Polhora je obec na Slovensku v okrese Brezno.

Dejiny 
Počiatky histórie obce siahajú do roku 1786, kedy z jedenástich osád Hornej Oravy prichádzajú na územie terajšej obce prví osadníci zaoberajúci sa najmä chovom oviec, drevorubačstvom a povozníctvom. Dôvodom jej založenia boli časté prepady zbojníckych skupín, ktoré napádali obchodníkov a cestujúcich prechádzajúcich cez sedlo Zbojská.

V obci žije dnes 1718 obyvateľov a chotár sa rozprestiera na ploche 3 773 ha. Najnižšie položeným bodom je dolina Liesková () a najvyšším miestom je vo výške 1441 m vrchol Fabovej hole, ktorý je i najvyšším vrcholom mikroregiónu Muránska planina. Obec žije bohatým kultúrnym a spoločenským životom. Je tu kultúrne stredisko a v budove vedľa obecného úradu je zriadená historická expozícia života a tradícií obyvateľov obce.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Michala archanjela, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť hmoty kostola z rokov 1802-1808. Interiér je zaklenutý pruskou klenbou, svätyňa konchou. Oltár je neogotický z konca 19. storočia. Fasády kostola sú hladké, veža z roku 1835 je členená lizénovými pásmi a ukončená barokovou helmicou s laternou. Pri kostole sa nachádza zvonica z roku 1843.  Kostol je známy svojou unikátnou výzdobou z jesenných plodov a obrazov z prírodných materiálov, ktorá sa každoročne realizuje koncom septembra počas Michalských hodov. 
 Starý cintorín so súborom historických liatinových krížov z prelomu 19. a 20. storočia, kultúrna pamiatka.
Vrchy 

 Lešník
 Fabova hoľa
 Psica

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce 
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Brezno
Lom nad Rimavicou

Lom nad Rimavicou je obec na Slovensku v okrese Brezno.

Polohopis 
Obec leží v centrálnej časti Veporských vrchov, na pomedzí Balockých vrchov a Sihlianskej planiny. Na západnom okraji sa dotýka CHKO Poľana. S nadmorskou výškou  sa radí medzi najvyššie položené obce Slovenska mimo podtatranskej oblasti. Neďaleko obce pramenia rieky Rimavica, Ipeľ a Slatina. Obcou vedie cesta II/529 z Brezna () do Hriňovej ().

Dejiny 
Obec vznikla v pôvodne kokavskom chotári v roku 1796, kedy Forgáčovci založili osadu pre pastierov dobytka a lesných robotníkov. Je tak najmladšou z trojice obcí Sihlianskej planiny (Sihla1744 a Drábsko1566) a doložené sú názvy Forgaczfalva (1799), Lom (1802), Forgáčka (1808), Lôm (1920) a následne Lom nad Rimavicou. Počas sčítania ľudu v roku 1828 tu stálo 58 zväčša zrubových domov, v ktorých žilo 473 obyvateľov. Okrem chovu dobytka a práce v lese sa časť miestnych venovala povozníctvu, práci v sklárskej hute, na píle a v papierni. Súčasný kostol, ktorý nahradil pôvodný drevený z roku 1799 bol vybudovaný v rokoch 181218, kováčska vyhňa pribudla v roku 1932. Po vzniku prvej republiky k obci patrili osady Banský Grúň, Drábsko, Otília, Plešková, Dolina, Chlipňačka, Javorina a Polianka. Počas SNP tu bola zriadená vojenská nemocnica. Autobusové spoje boli zavedené v roku 1947 a od roku 1960 je elektrifikovaná.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Narodenia Panny Márie, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovo ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z rokov 1812-1818. Kostol bol rozšírený v roku 1932. Fasády kostola sú hladké, veža je ukončená ihlancovou helmicou. V interiéri sa nachádza murovaná empora, priestor je zaklenutý valenou klenbou.
 Kaplnka sv. Anny, stojí na mieste pôvodného dreveného kostola z roku 1799.
 Súbor zrubových ľudových domov, z ktorých dom číslo 32, maštaľ, stodola a kováčska vyhňa sú pamiatkovo chránené.

Kultúra 
V minulosti sa v obci konali pašiové hry v prírode, organizované učiteľmi a lesníkmi nad Sihlou od roku 1936. Ich súčasťou bol i tzv. Lomovský odpust s vystúpeniami folklórnych skupín, šermiarov, konských povozov či predajcami ľudových výrobkov a nástrojov.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce 
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

Zdroje 
 

 
Obce okresu Brezno
Kozelník

Kozelník je obec na Slovensku v okrese Banská Štiavnica.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Zájazdný hostinec s prepriahacou stanicou, baroková stavba z 90. rokov 18. storočia. Ide o trojkrídlový dvojtraktový objekt, stredná časť je dvojpodlažná, bočné krídla jednopodlažné. Dvojpodlažná časť, pôvodný hostinec, má fasádu členenú lizénami, nárožia kvádrovaním. Okná sú lemované šambránami, nad oknami poschodia sa nachádzajú dekoratívne kazety. Bývalé voziarne sa nachádzali v prízemných krídlach. Vstupnou bránou vošiel pohonič s vyčerpanými koňmi, ktoré sa prepriahli za čerstvé kone, pohonič sa občerstvil a výstupnou bránou vyšiel z hostinca už s čerstvými koňmi. Súčasťou hostinca je aj jednopriestorová skalná pivnica. 
 Dedinská zvonica, jednoduchá murovaná stavba so stanovou strechou z 18. storočia.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Banská Štiavnica
Močiar (okres Banská Štiavnica)

Močiar je obec na Slovensku v okrese Banská Štiavnica.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Panny Márie Ružencovej, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou drevenou zvonicou z rokov 1781-1782.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Banská Štiavnica
Vysoká (okres Banská Štiavnica)

Vysoká je obec na Slovensku v okrese Banská Štiavnica. Maďarský historický názov obce bol Magaslak.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Bartolomeja, pôvodne baroková jednoloďová stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou, neoklasicisticky prestavaný v roku 1870. V interiéri kostola sa nachádzajú dva obrazy od Edmunda Gwerka.
 Kaplnka Sedembolestnej Panny Márie z roku 1932.
 V obci sa kedysi nachádzal kaštieľ rodiny Zichyovcov.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Banská Štiavnica
Turistická značkovaná trasa číslo 0804
Banská Belá

Banská Belá (, ) je obec na Slovensku v okrese Banská Štiavnica.

Polohopis 
Obec leží v údolí Belianskeho potoka a Jasenice, v centrálnej časti Štiavnických vrchov, približne  severovýchodne od centra Banskej Štiavnice. Centrom obce prechádza cesta I/51 zo Štiavnice do Hronskej Breznice, kde križuje rýchlostnú cestu R1. Východným okrajom vedie železničná trať Hronská Dúbrava – Banská Štiavnica, ktorá tu má zastávku.

Názov 
Slovenský názov Belá sa odvodzuje od potoka menom Biela (dnes Starý potok) spomínaného v tejto podobe už v roku 1228. Osada, ktorá pri ňom vznikla, dostala obvyklý názov Bana a pre odlíšenie od neďalekej Banskej Štiavnice (tiež označovanej ako Bana) dostala prívlastok Bila (t. j. Bila Bana). Samotný názov Bana (Baňa) sa vysvetľoval ako výraz pôvodne z gréčtiny či latinčiny, kde sa vzťahuje na kúpeľné zaklenuté stavby. Novšie názory odvodzujú tento výraz od stredoslovenského výrazu báň – rúbanisko, teda miesto, kde sa rúbe ruda.

Dejiny 
22. mája 1424 bola Banská Belá, v rámci rozsiahleho majetkového komplexu na strednom Slovensku, darovaná kráľom Žigmundom jeho manželke kráľovnej Barbore ako budúce vdovské zabezpečenie.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky Kostol sv. Jána Evanjelistu, jednoloďová pôvodne románska stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1243. Kostol sa nachádza vo vyvýšenej polohe uprostred obce, v opevnenom areáli obkolesenom múrom zo 16. storočia. Z románskeho obdobia pochádza dochovaný portál na severnej strane lode. Stavba bola goticky upravená v období okolo roku 1563, z tohto obdobia pochádza hlavný portál kostola. Veža je v spodnej časti štvorcová, nadstavba je osemuholníková s murovanou ochodzou, ukončená barokovou helmicou s laternou z rokov 1750 – 1751. V 19. storočí bol kostol znovu prestavovaný, v tomto období vznikla sakristia. V interiéri sa nachádza neogotický oltár z roku 1896. Drevená polychrómovaná kazateľnica pochádza z roku 1843. Lavice dekorované volútami sú neskorobarokové z druhej polovice 18. storočia. Organ nachádzajúci sa na chóre pochádza od firmy Rieger a synovia z Krnova z roku 1875.
 Kostol Panny Márie Škapuliarskej, pôvodne gotická kaplnka z 15. storočia. V roku 1708 bola rozšírená o loď v súvislosti s potrebami miestnych katolíkov, keďže farský kostol v tomto období užívali evanjelici. Od roku 1713 až do dnešných dní sa do kostola konajú púte počas sviatku Panny Márie Škapuliarskej.
 Kaplnka sv. Jána Nepomuckého, baroková stavba na pôdoryse obdĺžnika so segmentovým ukončením z roku 1756. Strecha kaplnky je pokrytá šindľom. Portál aj okenné otvory sú lemované profilovanými kamennými osteniami.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Pavol Poliak  (* 1902 – † ?), slovenský pedagóg, osvetový pracovník a autor popularizačných a didaktických diel, ktorý vyučoval na ľudovej a meštianskej škole v Banskej Bystrici (1927 – 1933) a pôsobil aj vo Zvolenskej Slatine, kde rozvíjal miestny školský a kultúrny život.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Banská Štiavnica
Banský Studenec

Banský Studenec je obec na Slovensku v okrese Banská Štiavnica. (Do roku 1948 slovenský názov Kolpachy; nemecký Ko[h]lbach alebo Goldbach, maďarsky do roku 1892 Tópatak, potom Kolpach.)

Obec, história 
Chotár je hornatina, ktorú tvoria rozličné druhy andezitov a ich pyroklastiká. Okolie obce je odlesnené, priľahlé lesy sú dubové, jedľové a bukové. Stred obce sa nachádza v nadmorskej výške 585 m, chotár 490-882 m.

Prvýkrát sa obec spomína v roku 1266. (Historické názvy: roku 1266 Kulpah, 1773 Kolpachy, 1948 Banský Studenec.) Roku 1352 patrila mestu Banská Štiavnica, neskoršie komore a lesnému eráru. Od roku 1730 sú v obci dve vodné nádrže. Roku 1715 mala obec 18 domácností, 1828 tu bolo 66 domov a 398 obyvateľov. Zaoberali sa prevažne hutníctvom.

Kultúra, šport a zaujímavosti 

 Veľké Kolpašské (Studenské) jazero je druhým najväčším tajchom (umelým jazerom stredného Slovenska) a obľúbeným letným rekreačným strediskom turistov, bicyklistov a chatárov. 
Od roku 2014 je tajch strediskom Štiavnického kros triatlonu, ktorý je zároveň majstrovstvami Slovenska v tomto športe. Kros triatlon je šport zahŕňajúci tri disciplíny: plávanie, horskú cyklistiku a beh a to v prírodných podmienkach: 1 km plávanie (v tajchu), 25 km jazda na bicykli v horskom teréne a 8 km beh v členitom teréne. Práve v okolí Štiavnice má tento šport tradíciu, keď v roku 1992 sa uskutočnil prvý kros triatlon v Európe na Richňave. 
 Okrem pamiatok priamo v obci je súčasťou obce aj osada Kysihýbel, v ktorej sa nachádza Arborétum Kysihýbeľ. 
 Na trase náučného chodníka, asi 1 km juhovýchodne od osady Kysihýbel smerom na Banský Studenec sa nachádza vzácna technická pamiatka UNESCO - podzemný kameňolom nazývaný aj ako Diery alebo Barlangy. [1]
 Železničná zastávka Banský Studenec, na trati mládeže Banská Štiavnica - Hronská Dúbrava má unikátnu budovu, plne v súlade s okolitou prírodou.
 Studenec (dve krčmy) je východiskom viacerých značkovaných turistických trás do okolia.
Okrem Barborskej cesty, ktorá sa dá prejsť aj peši je v blízkosti viacero cyklistických trás.

 Na území obce je prírodná rezervácia Gajdošovo.

Pamiatky 
Pozri článok Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Banský Studenec.

Veľké a Malé Kolpašské (Studenské) jazero (tajch). 
 Séchyho jazero. 

 Rímskokatolícky kostol Premenenia Pána, jednoloďová pôvodne baroková stavba s polkruhovo ukončeným presbytériom a predstavanou drevenou vežou z rokov 1743-1745. Interiér je zaklenutý valenou lunetovou klenbou. Oltár je neskorobarokový z polovice 18. storočia. Jedná sa o stĺpovú architektúru s centrálnym obrazom Premenenie Pána a bočnými sochami sv. Petra a Pavla. V kostole sa ďalej nachádza voľne zavesený obraz Panny Márie so sv. Annou z 19. storočia. Stavba má hladké fasády, okná lode sú v tvare horizontálnych elíps.
 Drevená zvonica stojaca pri kostole, stavba s pôdorysom štvorca z polovice 19. storočia.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky obce
Na turistickej mape
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Banská Štiavnica
Turistická značkovaná trasa číslo 0804
Franz von Trenck

Barón Franz von Trenck (* 1. január 1711, Reggio di Calabria, Taliansko – † 14. október 1749, Brno) bol rakúsky jazdecký dôstojník. Od roku 1741 bol veliteľom chorvátskych pandúrov.

Literatúra

Iné projekty

Externé odkazy 
 František Trenck (Slavné osobnosti města Brna) 
 František baron Trenck (Stránka věnovaná pandurům)
 Divoký pandur baron Trenck (na www.mojebrno.jecool.net)
 Historie.cs: Špilberk – žalář národů (o Trenckově veznění a pohřbení jako mumie v Kapucínské kryptě)
 Baron Trenck na webu kapucini.cz (včetně náhrobního nápisu)

Rakúske osobnosti
Obete samovrážd
Libichava

Libichava je obec na Slovensku v okrese Bánovce nad Bebravou.

Názov 
Vývin názvu obce
 1329 - Libichava, (utraque Libaha)
 1373 - Liboha 
 1397 - Lubicha 
 1412 - Lybiha 
 1412 - Libika 
 1808 - Libichava, maďarsky Libichava, 
 1899 - Libáka (maďarsky)

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Bánovce nad Bebravou
Cimenná

Cimenná je obec na Slovensku v okrese Bánovce nad Bebravou.

Polohopis 
Obec sa nachádza v okrese Bánovce nad Bebravou. Leží v Nitrianskej pahorkatine, jej podcelku Bánovská pahorkatina východne od Považského Inovca. Má rozlohu 360 ha.

Dejiny 
V roku 1940 mala obec 160 obyvateľov. Počas SNP bola zázemím partizánskeho zväzku Jána Žižku a oddielu Bohdan Chmeľnyckyj. 30. novembra 1944 ju nemecké vojská za pomoc partizánom obsadili. Zavraždili 6 obyvateľov a vypálili sedem domov, 40 mužov nad 16 rokov odviedli na výsluch do neďalekého Dubodiela.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Bánovce nad Bebravou
Obce vypálené počas druhej svetovej vojny
Miezgovce

Miezgovce sú obec na Slovensku v okrese Bánovce nad Bebravou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Bánovce nad Bebravou
Zlatníky

Zlatníky sú aj časť mesta Opava v Česku.

Zlatníky sú obec na Slovensku v okrese Bánovce nad Bebravou.

Polohopis 
Obec leží na východných svahoch Považského Inovca, na rozhraní s Bánovskou pahorkatinou. Západne od obce sa nachádza význačný vrchol Panskej javoriny. Obcou preteká potok Livina. Na juhovýchode hraničí s územím obce Malé Hoste. Západne od Zlatník sa nachádza osada Kulháň, na severovýchod leží obec Cimenná. V katastrálnom území obce sa nachádzajú prírodné rezervácie Čepúšky, Kulháň a chránený areál Okšovské duby.

Prírodné podmienky

Geológia 
Obec sa nachádza na východnom konci hrádocko-zlatníckej strižnej zóny. V okolí obce sa nachádza veľa starších dobývacích priestorov, píng a starých háld, ktoré sú pozostatkom po ryžovaní zlata. Zlato sa akumulovalo v náplavoch. Zdroj zlata zrejme pochádzal z inoveckého kryštalinika, resp. súviselo s hrádocko-zlatníckou strižnou zónou. Predpokladá sa však, že dnes je jeho primárny zdroj už celkom odstránený eróziou. Zlato je dnes dlhodobou ťažbou dokonale vyťažené. Na základe obrovského množstva starých pozostatkov ťažby s kubatúrou 4 – 5 miliónov m3 a prítomnosti zlata v koncentrácii približne 0,89 až 1,12 g/t v starých haldách možno usudzovať, že z lokality bolo vyťažených 400 až  zlata.

Dejiny 
V katastrálnom území obce sa nachádzajú jedny z najstarších indícií o ťažbe zlata na Slovenskom území. Podľa arecheologických nálezov ho tu ťažili už Kelti. Prvá písomná zmienka o obci so slovanským názvom pochádza z roku 1156.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Dedinská zvonica, kópia drevenej ľudovej zrubovej stavby z 18. storočia, ktorá v obci pôvodne stála. Konštrukcia zvonice je otvorená, ukončená je stanovou strechou pokrytou šindľom. Vo zvonici je umiestnený barokový zvon z roku 1739, dielo zvonolejára Jána Christelliho z Bratislavy.

Prírodné zaujímavosti 
 Okšovské duby, chránený areál dlhovekých dubov v pohorí Považský Inovec.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Bánovce nad Bebravou
Haláčovce

Haláčovce sú obec na Slovensku v okrese Bánovce nad Bebravou.

Šport 
V obci sídli futbalový klub TJ Baník Haláčovce-Otrhánky, vytvorený roku 1959. Hrá II. triedu okresu Bánovce nad Bebravou (VIII. liga). Spoločný názov Haláčovce-Otrhánky nesie od roku 2008, kedy došlo k zlúčeniu názvu so susednou obcou Otrhánky, z ktorej pochádza značná časť hráčov. 

Muži si v sezóne 2012/2013 po 20 rokoch vybojovali postup do vyššej súťaže (do I. triedy okresov Bánovce nad Bebravou a Partizánske). Hoci sa v nej udržali, pre nedostatok hráčov a financií došlo k úplnému zrušeniu družstva, vôbec prvýkrát od založenia klubu. Namiesto dospelých sa tak do sezóny 2014/2015 prihlásil tím dorastu, ktorý neexistoval v TJ Baník 14 sezón (naposledy 2000/2001). Ako nováčik si vybojoval tretie miesto. Mužský tím sa znova konštituoval pred sezónou 2015/2016.

TJ Baník je jediným obecným klubom v bánovskom okrese, ktorý má tri mládežnícke družstvá (podobný počet má len mestský FK Spartak Bánovce nad Bebravou). Dobre sa darí žiakom, ktorí v sezónach 2013/2014 a 2014/2015 vyhrali svoju súťaž. Od leta 2014 začali medzi žiakmi v menšom počte pôsobiť aj dievčatá.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
  Oficiálna stránka obce
 Stránka miestneho futbalového klubu

 
Obce okresu Bánovce nad Bebravou
Veľké Chlievany

Veľké Chlievany sú obec na Slovensku v okrese Bánovce nad Bebravou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Kataríny Alexandrijskej, jednoloďová gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z 15. storočia. V období reformácie bol evanjelický. V roku 1685 sa stal katolíckym. Barokovo bol upravený v roku 1712 a klasicisticky v roku 1824. V roku 1936 bol do kostola inštalovaný nový oltár pochádzajúci z Novák. Modernistickou dostavbou prešiel v roku 1957, bola postavená nová veža a západné priečelie s chórom. Obnovou prešiel v roku 2014, keď bol na fasáde odkrytý fragment maľby zo 17. storočia. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a oknami s lomeným oblúkom. Moderné priečelie je ukončené štítom s motívom lomeného oblúka, veža má ihlancovú helmicu.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Juraj Palkovič (* 1763 - † 1835), rímskokatolícky kňaz, prekladateľ preložil Bibliu do bernolákovskej slovenčiny.
 Cyril Guniš (* 1901 - † 1974), rímskokatolícky kňaz, jazykovedec, pedagóg.

Referencie 

 
Obce okresu Bánovce nad Bebravou
Chudá Lehota

Chudá Lehota je obec na Slovensku v okrese Bánovce nad Bebravou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Sedembolestnej Panny Márie, jednoduchá jednoloďová stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1920. Pôvodnú kaplnku vybudovali bratia Jurečkovci. Súčasný kostol vznikol v roku 1995 rozšírením pôvodnej kaplnky. Stará časť kostola má hladké fasády a polkruhovo ukončené okná, veža je ukončená ihlancovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Bánovce nad Bebravou
Krásna Ves

Krásna Ves je obec na Slovensku v okrese Bánovce nad Bebravou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Bánovce nad Bebravou
Omastiná (obec)

Omastiná je obec na Slovensku v okrese Bánovce nad Bebravou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Dedinská zvonica, ľudová stavba na pôdoryse štvorca. Nachádza sa tu barokový zvon z roku 1742.

Referencie 

 
Obce okresu Bánovce nad Bebravou
Malá Hradná

Malá Hradná je obec na Slovensku v okrese Bánovce nad Bebravou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Vavrinca, jednoloďová pôvodne románska stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, asi z polovice 13. storočia. Pôvodné patrocínium kostola bolo Všetkých svätých. Okolo roku 1758 sa uskutočnila baroková prestavba kostola, ktorá mu dala súčasnú podobu. Z románskej stavby sa dochovala dnes asymetricky umiestnená veža a časť západnej a severnej steny lode. Fasády kostola sú členené lizénovými rámami a polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Veža má ihlancovú helmicu.

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Malá Hradná

Externé odkazy 
 Apsida.sk- profil románskeho kostola
 

 
Obce okresu Bánovce nad Bebravou
Uhrovské Podhradie

Uhrovské Podhradie je obec na Slovensku v okrese Bánovce nad Bebravou.

Polohopis 
Malá podhorská obec leží v západnej časti Nitrických vrchov, v údolí Podhradského potoka. Nachádza sa asi 10 km severozápadne od Bánoviec nad Bebravou a južne od obce sa vypína pomerne zachovalá ruina Uhroveckého hradu.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Uhrovecký hrad, zrúcanina stredovekého románsko-gotického hradu budovaného od 13. do 17. storočia. Patrí medzi najzachovanejšie slovenské hrady. Vznikol v 60. rokoch 13. storočia, vybudoval ho Báš z rodu Hunt-Poznanovcov. Pôvodnú podobu hradu tvorila hradba na pôdoryse trojuholníka s troma nárožnými vežami. Z románskej stavby sa dochovala na Slovensku jedinečná románska hradná kaplnka s polkruovou apsidou. Hrad vlastnili synovia Bašu do roku 1285, keď sa ho zmocnil Matúš Čák. Po jeho smrti prešiel do kráľovského majetku. Kráľ Žigmund Luxemburský ho daroval v roku 1389 Stiborovi zo Stiboríc. Od polovice 15. storočia ho vlastnili Pongrácovci, ktorí ho neskorogoticky upravili. Ďalším vlastníkom bol Peter Szilágyi, ktorý hrad vlastnil v rokoch 1533-1546. Szilágyi nechal vybudovať predhradie. Počas jeho vlastníctva sa na hrade nachádzala falšovateľská mincovňa. V roku 1547 daroval cisár hrad Zayovcom, ktorí sa stali jeho vlastníkmi počas nasledujúcich storočí. Zayovci hrad renesančne upravili a udržiavali ho až do prvej polovice 19. storočia, vďaka čomu sa tu dochovalo oproti iným zrúcaninám množstvo stavebných detailov. Od roku 2000 prebieha obnova hradu, posledné roky vďaka občianskemu združeniu Hrad Uhrovec.

Turistika 
Poloha obce v lone prírody poskytuje vhodné podmienky na turistiku. Blízky Uhrovecký hrad láka nadšencov histórie, milovníci zachovalej prírody a turistiky radi využijú turistické chodníky do Nitrických vrchov. Masív Rokoša ukrýva chránené územia NPR Rokoš a prírodnej rezervácie Jedlie, relatívne dostupná je aj prírodná rezervácia Jankov vŕšok.

Značené chodníky 
 po  značke na Uhrovecký hrad
 odtiaľ po  značke na Holý vrch () a ďalej po  značke na Jankov vŕšok
 po  značke na Rokoša

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Hrad Uhrovec- občianske združenie obnovujúce hrad

 
Obce okresu Bánovce nad Bebravou
Žitná-Radiša

Žitná-Radiša je obec na Slovensku v okrese Bánovce nad Bebravou.

Polohopis 
Nachádza sa v údolí Radiše na rozhraní Nitrianskej pahorkatiny a Strážovských vrchov. Z okresného mesta je obec vzdialená asi 8 km severovýchodným smerom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Dedinská zvonica v časti Radiša, murovaná ľudová stavba na pôdoryse štvorca s drevenou nadstavbou a stanovou strecou. Vo zvonici sa nachádza barokový zvon z roku 1724.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky obce

 
Obce okresu Bánovce nad Bebravou
Kosorín

Kosorín je obec na Slovensku v okrese Žiar nad Hronom.

Polohopis 

Obec sa nachádza približne 6 kilometrov severne od Žiaru nad Hronom, na severnom okraji Žiarskej kotliny. V severnej časti chotára sa dvíha Kunešovská hornatina, podcelok Kremnických vrchov. Cez obec preteká Kosorínsky potok, ktorý tu priberá Klokočský potok a neskôr sa vlieva do Lutilského potoka. 

Prístup do obce je po ceste III. triedy cez obec Janova Lehota alebo Slaská, úzka poľná cesta vedie aj do Lutily. Obcou vedie  turistická trasa, spájajúca pohorie Vtáčnik cez Dérerov mlyn a Kremnicu s Kremnickými vrchmi. 

Podnebie obce je vzhľadom na stret horského pásma a nížiny charakteristické výrazným kontrastom zimných a letných teplôt. V zime teploty klesajú pod -10°C, v lete dosahujú 25 – 35°C. Oblasť patrí do teplej a mierne vlhkej oblasti s priemernou ročnou teplotou 8°C. V okolí sa nachádzajú zmiešané lesy, ktoré sú tvorené hlavne dubmi, bukmi a javormi. Živočíšstvo zastupujú bežné druhy ako líšky, diviaky, srnce, jelene a zajace.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Ladislava, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhlym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z rokov 1800-1803. Kostol prešiel úpravami v rokoch 1926-1928. Fasáda kostola je členená lizénovými pásmi, veža je ukončená ihlancovou helmicou. Hlavný oltár s centrálnou sochou sv. Ladislava je neogotická rezbárska práca.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Žiar nad Hronom
Ihráč

Ihráč je obec na Slovensku v okrese Žiar nad Hronom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Krista Kráľa, jednoloďová modernistická stavba s pravouhle ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1938.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Žiar nad Hronom
Kunešov

Kunešov (historicky , , ) je obec na Slovensku v okrese Žiar nad Hronom. Obec patrila do Nemcami obývaného regiónu Hauerland, dodnes tu žije nemecká menšina.

Dejiny 
Listina o založení obce hovorí o udelení dedičného richtárstva Wernerovi de Potska kremnickým komorským grófom magistrom Leopoldom v roku 1342, pri čom nazýva obec "villa sancti Michaelis". V roku 1429 bol Kunešov spolu s viacerými obcami predaný mestu Kremnica. 

Dom dedičného richtára je podnes nazývaný „beim Kretsch“ (poum Kretsch). 

Počas druhej svetovej vojny sa v obci utvorila skupina nemeckých antifašistov. Neskôr počas SNP i partizánsky oddiel pod vedením Gejzu Lacka. Nacistické vojská obec 2. apríla 1945 za pomoc partizánom vypálili, zhorelo 198 domov a hospodárskych stavieb. Celkovo počas vojny zahynulo 72 obyvateľov obce. Niektorí nemeckí obyvatelia obce sa vďaka svojim zásluhám v boji proti nacizmu vyhli deportácii, ktorá na základe Benešovych dekrétov postihla väčšinu ostatného nemeckého obyvateľstva Česko-Slovenska. Väčšina obyvateľov bola však z obce deportovaná.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Michala archanjela, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z obdobia okolo roku 1400. Kostol bol barokovo upravený v roku 1766. V interiéri sa nachádza organ z roku 1879. Stavba má hladké fasády členené opornými piliermi, veža je ukončená barokovou helmicou.

Obyvateľstvo

Jazykové a etnické zloženie 
údaje:

Náboženské zloženie

Galéria

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Žiar nad Hronom
Prochot

Prochot je obec na Slovensku v okrese Žiar nad Hronom.

Polohopis 
Obec leží na východných svahoch pohoria Vtáčnik v doline Prochotského potoka.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci (Prehotha) je z roku 1414, ale nález bronzových predmetov z mladšej doby bronzovej poukazuje na staršie osídlenie tejto lokality. Patrila hradnému panstvu Revište a Šášov, od 17. storočia bola obec v správe Banskej komory v Banskej Štiavnici. Obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom a prácou v lese. Počas SNP tu pôsobila partizánska brigáda kpt. Jána Nálepku a pôsobil tu aj partizánsky oddiel Ernst Thälmann, pozostávajúci z občanov nemeckej národnosti.

V obci sa natáčali scény filmu Kosenie Jastrabej lúky.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Matúša evanjelistu, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť hmoty stavby z roku 1792. Prešiel stavebnými úpravami v rokoch 1829 a 1950. Kostol má hladké fasády, veža vystupuje z rizalitu, je ukončená ihlancovou helmicou. Loď kostola je plochostropá. V interiéri sa okrem historizujúceho zariadenia z prvej polovice 20. storočia nachádza aj ľudová socha piety, drevorezba z 19. storočia.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Žiar nad Hronom
Trnavá Hora

Trnavá Hora je obec na Slovensku v okrese Žiar nad Hronom.

Polohopis 
Obec poskytuje výhľad cez údolie Hronu na panorámu Štiavnických vrchov. Skladá sa z piatich častí. Časť Jalná sa nachádza na ľavom brehu Hrona. Dolná Trnavá Hora alebo centrum, horná Trnavá Hora, Kľačany a Ladno. Ladno je najstaršou časťou obce, ale momentálne je to už len chatová oblasť. Táto časť pravdepodobne vznikla v období výstavby hradu Šašov.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Jána Nepomuckého, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba so segmentovo ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1775. Loď je zaklenutá pruskou klenbou a svätyňa valenou. Nachádza sa tu kamenná klasicistická krstiteľnica z konca 18. storočia. Oltár je neorománsky so sochami sv. Cyrila a Metoda a s ústredným obrazom sv. Jána Nepomuckého z 19. storočia. Kostol má hladké fasády, segmentovo ukončené okná sú lemované šambránami. Veža je ukončená barokovou helmicou.

Občianska vybavenosť 
Cez obec prechádzajú dve železnižné trate Nové Zámky – Zvolen a Zvolen – Diviaky. Druhá spomínaná železničná trať bola postavená v rokoch 1870 – 1872.

Pri obci Trnavá Hora sa nachádza detská prázdninová „republika“ s názvom Tralaland, ktorá zabezpečuje činnosť pre deti a mládež počas prázdnin.

Šport 
Pôsobí tu futbalový klub TJ Sokol Trnavá Hora.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Žiar nad Hronom
Bartošova Lehôtka

Bartošova Lehôtka (, za I. ČSR aj ) je obec na Slovensku v okrese Žiar nad Hronom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Jána Nepomuckého, jednoloďová pôvodne neskorogotická stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z 15. storočia. Nachádza sa vo vyvýšenej polohe nad obcou. Stavba bola barokovo upravená v roku 1732 na náklady Imricha Eszterházyho. V interiéri sa nachádza oltár z polovice 18. storočia s obrazom sv. Jána Nepomuckého. Kostol má hladké fasády, veža je ukončená barokovou helmicou. Nachádzajú sa tu tri zvony, z rokov 1673, 1743 a posledný z 20. storočia. 
 Roľnícka usadlosť číslo 10, kamenná trojpriestorová ľudová stavba so slamenou strechou z polovice 19. storočia. Jedná sa o posledný príklad hornotekovského typu domu. Nachádza sa tu muzeálna expozícia ľudovej architektúry obce. 
 Neskorobaroková socha sv. Jána Nepomuckéhoz roku 1783.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Žiar nad Hronom
Prestavlky

Prestavlky sú obec na Slovensku v okrese Žiar nad Hronom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Najsvätejšej Trojice, jednoduchá jednoloďová stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1896. Kostol prešiel stavebnými úpravami v roku 1930. Má hladké fasády a vežu ukončenú ihlancovou helmicou. Interiér je krytý betónovým kazetovým stropom.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Žiar nad Hronom
Lúčky (okres Žiar nad Hronom)

Lúčky () sú obec na Slovensku v okrese Žiar nad Hronom neďaleko Kremnice.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Kostol svätého Mikuláša, jednoloďová gotická stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z obdobia okolo roku 1487. Kostol však môže byť starší. Súčasťou pôvodného zariadenia kostola boli tri gotické oltáre zo 70. 15. storočia, ktoré boli predané do Budapešti v rokoch 1911-1912. Zaklenutie lode a presbytéria je gotické. Zachovala sa tu románska krstiteľnica pravdepodobne z polovice 13. storočia a bohaté gotické pastofórium. Interiér kostola je riešený v duchu neogotiky zo začiatku 20. storočia.

 Evanjelický kostol, pôvodne jednoloďová klasicistická stavba s polygonálne ukončeným presbytériom z roku 1823. Loď kostola je zaklenutá kláštornou klenbou. Stavba prešla prestavbou v roku 1923, kedy dostala veža dobové tvaroslovie.  Je dekorovaná nárožným kvádrovaním, okenné otvory sú ukončené segmentovou suprafenestrou, je ukončená ihlancovou helmicou. Kostol sa v súčasnosti nevyužívaný a chátra.
 Súbor ľudových zrubových domov, ide o trojpriestorové stavby na pôdoryse obdĺžnika, prevažne z 19. storočia.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci
 Apsida.sk - profil gotického kostolíka

Iné projekty 

 
Obce okresu Žiar nad Hronom
Pokryváč

Pokryváč je obec na Slovensku v okrese Dolný Kubín.

Polohopis 
Obec Pokryváč leží v juhovýchodnej časti Oravskej vrchoviny v pramennej oblasti Pucovského potoka.

Dejiny 
Obec založil valach zo Bzín v roku 1593 a nazval ju Rastočná. Kurucké vojny spôsobili spustošenie dediny. Dosta­tok pieskovca v chotári viedol k roz­voju kamenárstva popri tradičnom roľníctve a plátenníctve. V roku 1933 dedina vyhorela. Počas SNP tu operovali parti­zánske skupiny. Vzniká partizánsky oddiel Vysielač.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Dedinská zvonica, ľudová zrubová stavba na pôdoryse štvorca so stanovou strechou pokrytou plechom.

Referencie

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Dolný Kubín
Dlhá nad Oravou

Dlhá nad Oravou je obec na Slovensku v okrese Dolný Kubín. Pôvodný názov obce bol Dlhá Lúka.

Polohopis 
Obec leží v údolí rieky Oravy popri jej obidvoch brehoch. Chotár na ľavom brehu patrí do Oravskej vrchoviny, na pravom do Oravskej Magury. Jeho povrch je značne zalesnený, poznačený eróziou. Okolité obce: Horná Lehota, Krivá, Podbiel, Sedliacka Dubová, Chlebnice.

Dejiny 
Prvá zmienka o obci je z roku 1420, keď bola poddanskou obcou Oravského hradu. V roku 1683 ju vypálili poľsko-litovské vojská. Okrem roľníctva a dobytkárstva sa obyvatelia zaoberalo rozvážaním bryndze, tvarohu a jahniat. Od roku 1837 začali v obci vyrábať kvalitné plátno. Po roku 1918 došlo k vysťahovalectvu. V obci boli tri píly, vyhne, rozvinuté košikárstvo a tkáčstvo. Požiare v rokoch 1930 a 1962 spôsobili značné hospodárske škody.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Ladislava, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1811. Kostol prešiel úpravami v rokoch 1914 a 1940, má hladké fasády, veža je ukončená barokovou helmicou s laternou. 
 Súbor ľudových sýpok, zrubové jednopriestorové stavby na pôdoryse obdĺžnika so sedlovými strechami, často s podlomenicou, z druhej polovice 19. storočia.

Politika

Starostovia 
 2002–2006 – Milan Kurčinka (nezávislý)  
 2006–2008 – Bartolomej Gonos (SMER,SDKÚ-DS,KDH), tragicky zahynul 14. októbra 2008 
 2009 – Ján Kamas

Školstvo 

Základná škola s materskou školou Dlhá nad Oravou sa nachádza 20 km severovýchodne od okresného mesta Dolný Kubín v obci Dlhá nad Oravou. Školu navštevujú žiaci z obcí Dlhá nad Oravou, Krivá, Sedliacka Dubová a Horná Lehota. V novej budove školy sa začalo vyučovanie 1. septembra 1964. V roku 2005 škola participovala na medzinárodnej súťaži RoboCup Junior v japonskom meste Osaka. O rok neskôr v nemeckom meste Brémy žiaci získali prvé miesto v kategórii Rescue (záchranár) s robotom Beanpole.

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Stránka miestnej školy

Referencie 

 
Obce okresu Dolný Kubín