Borský Mikuláš

Borský Mikuláš je obec na Slovensku v okrese Senica. Obec vznikla zlúčením dvoch pôvodných obcí Borského Mikuláša a Borského Petra od 1. januára 1975.

Časti obce 
 pôvodná obec Borský Mikuláš
 Smuha
 Za mostom
 U Zemanov
 U sv. Jána
 Habány
Dole dedina
Na doline
 pôvodná obec Borský Peter
 U Struhy
 U Rybníčkov
 Humnisko
 Na Barine

Prírodné podmienky 
Na území obce sa nachádza málo vodných tokov. V jeho severnej časti preteká rieka Myjava a jej prítoky Ságelský potok a Kalaštavský potok.

V južnej časti sú mierne vŕšky (Lakšárske kopce), najvyšším je Mária Magdaléna (), ďalšie: Dubník (, je na ňom  vysoký stožiar televízneho vysielača), Ruženica (), Vinohrádky () a Kravia hora (). Značná časť územia je zalesnená prevažne borovicovým lesom, najmä v katastrálnom území Borský Peter.

Dejiny 
Prvá zmienka o nej pochádza zo 14. storočia. V neskoršej dobe sa sem prisťahovali habáni, ktorých pripomína osada zvaná Habány.

Ale nálezy z doby rímskej dokazujú, že v chotári obce sa pohybovali ľudia v prvých storočiach nášho letopočtu. Teda v 14. storočí sa spomína Borský Mikuláš ako Zenthmiklos; r. 1773 sa vyskytujú názvy Búr Swatý Mikuláš, Bur Sancti Nicolai, Bur Sancti Petri, Bur-Sankt-Nicklasz, Bur-Sankt-Peter, Bur-Szent-Miklós, Bur-Szent-Péter; r. 1920 sa obec volala Burský Svätý Mikuláš, Burský Svätý Peter; od r. 1960 potom Borský Mikuláš a Borský Peter.

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1394, zo záznamov novozriaďovanej zemepanskej správy, ktorá dopĺňala už fungujúcu cirkevnú správu.

Najstaršia zmienka o obci je vo forme Zenthmiklos a Zenthpeter je na listine Bratislavskej kapituly z 3. júla 1394. Ide o štatúciu pre Stibora zo Stiboríc, ktorou sa mu dáva do držby panstvo Ostriež (Ostrý kameň). Podľa tejto listiny a ďalších dokumentov patril Borský Mikuláš ako poddanská obec hradu Ostriež. Neskôr obec patrila holíčskemu panstvu a jeho vládnucemu rodu Coborovcov, ktorí ju predali Habsburgovcom.

Patrónom obce bol svätý Mikuláš, ktorý sa v 18. storočí dostal aj do znaku obce. Starším symbolom obce bola bežiaca líška pod borovicou. Pečatidlo s týmto znakom sa datuje už od roku 1597 a tento motív bol aj použitý pre súčasný erb obce. Bývalá obec Borský Peter mala v znaku sv. Petra.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Petra v časti Borský Peter, jednoloďová pôvodne románska stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou asi z 12. storočia až 14. storočia. V 16. storočí bol kostol spolu s obcou obsadený Turkami, došlo k jeho úprave na pevnosť. Z tohto obdobia sa dochoval fortifikačný múr so strieľňami a polmesiac umiestnený na veži. V rokoch 1676–1680 bol kostol barokovo prestavaný, stredoveká loď bola zbúraná a nahradená vyššou barokovou. Z pôvodnej stavby sa dochovala iba veža, nepomerne nižšia ako loď kostola. Ďalšími úpravami prešiel aj v roku 1713 a v prvej polovici 20. storočia. V interiéri sa nachádzajú tri barokové oltáre, baroková kazateľnica a kamenná krstiteľnica. Fasády kostola sú členené lizénovými rámami, opornými piliermi a polkruhovo ukončenými oknami. Veža je horizontálne členená kordónovými rímsami. Nachádza sa tu sedem románskych združených okien, bifórií. Ukončená je murovaným ihlancom s postrannými murovanými vežicami. Na južnej strane kostola je baroková murovaná predsieň ukončená štítom s edikulou a nikou. 

 Rímskokatolícky Kostol sv. Mikuláša v časti Borský Mikuláš, jednoloďová baroková stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1753. V interiéri sa nachádzajú tri barokové oltáre a pôvodné barokové lavice. Fasády kostola sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža má nárožné skosenia, pod korunnou rímsou je umiestnený terčík s hodinami, ukončená je barokovou helmicou s laternou. 

 Kaplnka sv. Márie Magdalény, baroková stavba na šesťuholníkovom pôdoryse s ihlancovou helmicou z 18. storočia. Fasády kaplnky sú členené pilastrami a eliptickými oknami. Strecha je ukončená sanktusníkom s barokovou helmicou. 

 Rodný dom Jána Hollého, jednopodlažná ľudová stavba na pôdoryse obdĺžnika so sedlovou strechou z druhej polovice 18. storočia. V interiéri sa nachádzajú dve miestnosti. Vstup je riešený ako murovaný výpustok, žudro. Svojim zariadením dokumentuje prostredie, v ktorom sa básnik narodil, prežíval svoje detstvo a kam sa aj v neskorších obdobiach vracal ako študent a kňaz.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Ján Sekáč (* 1767 – † 1818), barokový básnik
 Ján Hollý (* 1785 – † 1849), rímskokatolícky kňaz, spisovateľ a prekladateľ
 Jozef Ščasný (* 1813 – † 1889), rímskokatolícky kňaz, národovec a mecenáš umenia
 Ján (Johann) Drábek (* 1838 -† 1926), staviteľ organov
 Víťazoslav Cintula (* 1848 – † 1911), historik, geograf a kartograf
 Florián Tománek (* 1877 -† 1948), katolícky kňaz, novinár a politik, poslanec Národného zhromaždenia (19201929)
 Fridrich Weinwurm (* 1885 – † 1942), architekt
 Augustín Vanek (* 1904 -† 1970), vedúci úradník Nemocenskej poisťovne a národovec
 Alojz Macek (* 1909 -† 1975), mládežnícky funkcionár, novinár a politik, podpredseda Svetového kongresu Slovákov
 Eva Fordinálová (* 1941), literárna vedkyňa, vysokoškolská profesorka a poetka
 Pavol Jablonický (* 1963), kulturista

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Apsida.sk- profil románskeho kostola 

 
Obce okresu Senica