joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
1724



Narodenia 
 22. apríl – Immanuel Kant, nemecký filozof († 1804)
 7. jún – Franz Anton Maulbertsch, rakúsky maliar († 1796)
 28. júl – Cyprián, kamaldulský mních, autor najstaršieho herbára na území Slovenska († 1775)
 11. september – Johann Bernhard Basedow, nemecký pedagóg a filantrop († 1790)
 24. november – Mária Amália Saská, španielska kráľovná ako manželka Karola III. († 1760)
 13. december – Aepinus, vlastným menom Franz Ulrich Theodor Hoch († 10. august 1802), nemecký fyzik
 25. december – John Michell, anglický filozof a geológ († 1793)

Úmrtia 
 7. marec – Inocent XIII., pápež  (* 1655)
 31. august – Ľudovít I., kráľ Španielska (* 1707)

 
 1724
1730



Narodenia 
 26. jún – Charles Messier, francúzsky astronóm († 1817)
 27. august – Johann Georg Hamann, nemecký filozof († 1788)

Úmrtia 
 29. január – Peter II., ruský cár (* 1715)
 23. február – Benedikt XIII., pápež (* 1649)
 28. máj – Leonardo Vinci, taliansky operný skladateľ (* 1690)

 
 1730
1738



Udalosti 
 začaly vykopávky mesta Herculaneum pochovaného výbuchom Vezuvu v roku 79

Narodenia 
 1. apríl – Juraj Papánek, slovenský kňaz a historik († 1802)
 4. jún – Juraj III., britský kráľ († 1820)
 27. jún - Ladislav Škultéty-Gabriš, uhorský vojak († 1831)
 3. júl – John Singleton Copley, anglický maliar († 1815)
 11. júl – Albert Saský, nemecký  princ a tešínske knieža († 1822)
 15. júl – Jacques-André Naigeon, francúzsky spisovateľ a filozof († 1810)
 6. október – Mária Anna Habsbursko-lotrinská, rakúska arcivojvodkyňa, dcéra Márie Terézie († 1789)
 15. november – William Herschel, nemecký astronóm († 1822)
 25. november – Thomas Abbt, nemecký filozof († 1766)

Úmrtia 
 15. február – Matyáš Bernard Braun, český barokový sochár († 1684)
 24. december – Matěj Václav Jäckel, lužickosrbský sochár a rezbár pôsobiaci v Čechách a na Morave (* 1655)

 
 1738
1740



Narodenia 
 4. február – Carl Michael Bellman, švédsky básnik a skladateľ († 1795)
 9. máj – Giovanni Paisiello, taliansky hudobný skladateľ, († 1816)
 2. jún – Donatien Alphonse François de Sade, francúzsky šľachtic a spisovateľ († 1814)
 6. jún – Louis-Sébastien Mercier, francúzsky spisovateľ († 1814)
 12. august – Ivan VI., ruský cár († 1764)

Úmrtia 
 6. február – Klement XII., pápež (* 1652)
 23. september – Daniel Krman, slovenský spisovateľ, prekladateľ a vydavateľ (* 1663)
 20. október – Karol VI. Habsburský, rímsko-nemecký cisár, český a uhorský kráľ (* 1685)
 28. október – Anna Ivanovna, ruská cárovná (* 1693)

 
 1740
1746



Udalosti 
 28. október – zemetrasenie v Peru zrovnalo so zemou mestá Lima a Callao

Narodenia 
 24. január – Gustáv III., švédsky kráľ († 1792)
 4. február – Tadeusz Kościuszko, poľský a americký generál a národný hrdina, pevnostný inžinier († 1817)
 30. marec – Francisco Goya, španielsky grafik a maliar († 1828)
 20. september – Móric Beňovský, slovenský vojak a cestovateľ († 1786)

Úmrtia 
 18. marec – Anna Leopoldovna, nemecká šľachtičná a ruská regentka (* 1718)
 9. júl – Filip V., španielsky kráľ († 1683)
 18. september – Daniel Fischer, slovenský prírodovedec a lekár († 1695)

 
 1746
1749



Narodenia 
 10. marec – Lorenzo da Ponte, taliansky básnik a libretista († 1838)
 19. marec – Honoré Gabriel Riqueti de Mirabeau, francúzsky politik, rečník, fyziokrat, spisovateľ a publicista († 1791)
 23. marec – Pierre Simone de Laplace, francúzsky matematik, fyzik, astronóm a politik († 1827)
 17. máj – Edward Jenner, anglický lekár († 1823)
 23. júl – Dionýz Kubík, slovenský básnik a zberateľ ľudovej slovesnosti († 1811)
 28. august – Johann Wolfgang von Goethe, nemecký básnik († 1832)
 31. august – Alexandr Nikolajevič Radiščev, ruský spisovateľ, filozof a revolucionár († 1802)
 19. september – Jean Baptiste Joseph Delambre, francúzsky astronóm, matematik a geodet († 1822)
 10. október – Martin Vahl, nórsky botanik († 1804)
 17. november – Nicolas Appert francúzsky vynálezca konzervovania († 1841)
 17. december – Domenico Cimarosa, taliansky hudobný skladateľ († 1801)

Úmrtia  
 8. február – Jan van Huysum, holandský maliar zátiší (* 1682)
 12. marec – Alessandro Magnasco, taliansky barokový maliar (* 1667)
 13. august – Johann Elias Schlegel, nemecký dramatik a literárny historik (* 1719)
 29. august – Matej Bel, slovenský polyhistor, encyklopedista, pedagóg, evanjelický kazateľ, osvietenec, zakladateľ modernej vlastivedy v Uhorsku (* 1684)
 10. september – Émilie du Châtelet, francúzska matematička, fyzička a filozofka (* 1706)
 14. október – Franz von Trenck, rakúsky jazdecký dôstojník a veliteľ (* 1711)

 
 1749
1754



Narodenia 
 2. február – Charles-Maurice de Talleyrand-Périgord, francúzsky politik a diplomat († 1838)
 23. marec – Jurij Vega, slovinsko-rakúsky generál, matematik a fyzik († 1802)
 1. jún – Ferdinand Karol Habsbursko-lotrinský, rakúsky arcivojvoda, syn Márie Terézie († 1806)
 4. jún – František Xaver Zach, uhorský astronóm a matematik († 1832)
 20. júl – Antoine Louis Claude Destutt de Tracy, francúzsky filozof († 1836)
 23. august – Ľudovít XVI., francúzsky kráľ († 1793)
 9. september – William Bligh, anglický viceadmirál a moreplavec († 1817)
 1. október – Pavol I., ruský cár († 1801)
 2. október – Louis Gabriel Ambroise de Bonald, francúzsky filozof a politik († 1840)
 27. november – Georg Forster, nemecký prírodovedec († 1794)

Úmrtia 
 9. apríl – Christian Wolff, nemecký filozof (* 1679)
 14. august – Mária Anna Jozefa Habsburská, portugalská kráľovná ako manželka Jána V. a regentka (* 1683)
 27. november – Abraham de Moivre, francúzsky matematik pôsobiaci v Anglicku, autor de Moivrovej vety (* 1667)

 
 1754
1755



Udalosti 
 25. január – založenie Moskovskej univerzity.

Narodenia 
 18. január – Ondrej Plachý, slovenský evanjelický farár, vzdelanec, spisovateľ a novinár († 1810)
 5. marec – Jozef Ignác Bajza, slovenský rímskokatolícky kňaz a spisovateľ († 1836)
 10. apríl – Samuel Hahnemann, nemecký lekár, zakladateľ homeopatie († 1843)
 24. september – John Marshall, americký právnik a štátnik († 1835)
 2. november – Mária Antoinetta, francúzska kráľovná († 1793)
 4. december – Adam Tomčáni, slovenský fyzik a pedagóg († 1831)

Úmrtia 
 10. február – Montesquieu, francúzsky filozof (* 1689)
 22. máj – Štefan Gažo, slovenský jezuitský filozof a teológ (* 1711)
 30. september – Francesco Durante, taliansky hudobný skladateľ (* 1684)

 
 1755
1762



Narodenia 
 19. máj – Johann Gottlieb Fichte, nemecký filozof († 1814)
 1. október – Anton Bernolák, slovenský kňaz, jazykovedec († 1813)

Úmrtia 
 21. marec – Nicolas Louis de Lacaille, francúzsky astronóm (* 1713)
 13. júl – James Bradley, anglický astronóm (* 1693)
 
 1762
1763



Udalosti 
 skončila sedemročná vojna

Narodenia 
 26. január – Karol XIV. Ján, francúzsky maršal, neskôr švédsky a nórsky kráľ († 1844)
 24. apríl – Juraj Palkovič, slovenský rímskokatolícky cirkevný hodnostár a prekladateľ († 1835)
 27. apríl – Jean-Pierre Vaucher, švajčiarsky botanik a teológ († 1841)
 15. jún – Gregor Berzeviczy, uhorský ekonóm a osvietenec (†  1822)
 15. jún – Issa Kobajaši, japonský básnik a laický budhistický mních († 1828)
 23. jún – Joséphine de Beauharnais, francúzska cisárovná ako manželka Napoleona Bonaparte († 1814)
 17. júl – John Jacob Astor, americký obchodník a miliardár († 1848)
 4. november – Karel Ignác Thám, český spisovateľ († 1816)

Úmrtia 
 23. november – Abbé Prévost, francúzsky jezuitský spisovateľ (* 1697)
 27. november – Izabela Bourbónska, prvá manželka Jozefa II., následníka Márie Terézie (* 1741)
 Ivan Fiodorovič Mičurin, ruský barokový architekt (* 1700)

 
 1763
1767



Narodenia 
 5. január – Jean-Baptiste Say, francúzsky ekonóm, novinár a podnikateľ († 1832)
 14. január – Mária Terézia Habsbursko-lotrinská, rodom rakúska arcivojvodkyňa a sobášom kráľovná saská († 1827)
 15. marec – Andrew Jackson, 7. prezident USA († 1845)
 17. marec – Ferdinand Ochsenheimer, nemecký herec, spisovateľ a entomológ († 1822)
 25. marec – Joachim Murat, francúzsky maršal, kráľ Oboch Sicílií
 21. apríl – Alžbeta Wilhelmína Württemberská, rodom württemberská princezná, rakúska arcivojvodkyňa († 1790)
 22. jún – Wilhelm von Humboldt, nemecký diplomat, filozof a jazykovedec († 1835)
 11. júl – John Quincy Adams, 6. prezident USA († 1848)
 8. september – August Wilhelm Schlegel, teoretik nemeckého romantizmu († 1845)
 10. október – Daniel Mihálik, slovenský polyhistor a pedagóg († 1840)
 25. október – Benjamin Constant, švajčiarsko-francúzsky politik, politický filozof a spisovateľ († 1830)

Úmrtia 
 13. marec – Mária Jozefa Saská, rodom saská princezná a sobášom dauphine Francúzska (* 1731) 
 28. máj – Mária Jozefína Bavorská, cisárovná ako manželka Jozefa II. (* 1739)
 máj – Dionýz Ignác Staneti, sliezsky barokový sochár (* 1710)
 25. jún – Georg Philipp Telemann, nemecký barokový skladateľ a organista (* 1681)
 15. október – Mária Jozefa Habsbursko-lotrinská, dcéra Márie Terézie (* 1751)

 
 1767
1773



Udalosti 
 17. január – objaviteľ James Cook ako prvý Európan prekročil južný polárny kruh 
 16. december – Bostonské pitie čaju
 pápež Klement XIV. formou breve Dominus ac Redemptor zrušil rád jezuitov (Spoločnosť Ježišova).
 v Londýne je založená burza

Narodenia 
 9. február – William Henry Harrison, prezident USA († 1841)
 4. marec – José Rondeau, argentínsky a uruguajský politik, († 1844)
 15. máj – Clemens Wenzel Lothar Metternich, rakúsky šľachtic, politik a diplomat († 1859)
 19. máj – Arthur Aikin, anglický chemik, geológ a vedecký spisovateľ († 1854)
 16. júl – Josef Jungmann, český filológ, spisovateľ, prekladateľ a predstaviteľ českého národného obrodenia († 1847)
 15. august – Juraj Rohoň, slovenský spisovateľ a evanjelický kňaz († 1831)
 6. október – Ľudovít Filip Orleánsky, posledný francúzsky kráľ († 1850)
 21. december – Robert Brown, škótsky botanik († 1858)

Úmrtia 
 30. január – Anton Schmidt, rakúsky barokový maliar (* 1706)
 15. september – Anton Radics, rumunský matematik a fyzik (* 1726)
 Pietro Bracci, taliansky sochár (* 1700)

 
 1773
1800



Udalosti 
 populácia sveta dosiahla 1 miliardu.
 Alessandro Volta zostrojil prvý galvanický článok – Voltov článok.
 William Herschel objavil infračervené žiarenie.
 18. január – bola založená Banque de France (banka Francúzska).
 14. marec – Kardinál Barnaba Chiaramonti je zvolený za pápeža ako Pius VII.
 21. marec – intronizácia pápeža Pia VII.
 24. apríl – založenie knižnice Kongresu v USA
 5. máj – Veľká Británia prijala Act of Union (Zákon o únii), ktorý začlenil Írsko do Spojeného kráľovstva.
 15. máj – Napoleon Bonaparte prekročil Alpy a vpadol do Itálie.
 14. júl – bitka pri Marengu, Napoleon poráža rakúske vojská.
 5. september- Briti dobyli ostrov Malta, ktorý spadal pod Francúzsko.
 3. december – bitka pri Hohenlindene, francúzska armáda pod vedením Napoleona Bonaparteho poráža opäť rakúske vojská
 24. december – útok na Napoleona v Paríži zlyhá

Narodenia 
 7. január – Millard Fillmore, 13.  prezident USA († 1874)
 11. január – Štefan Anián Jedlík, slovenský fyzik († 1895)
 15. apríl – James Clark Ross, britský prieskumník († 1862)
 15. júl – Jean Baptiste André Dumas, francúzsky chemik a politik († 1884)
 31. júl – Friedrich Wöhler, nemecký chemik († 1882)
 25. október – Jacques Paul Migne, francúzsky patrológ a cirkevný vydavateľ († 1875)
 4. december – Emil Aarestrup, dánsky básnik a lekár († 1856)

Úmrtia 

 6. máj – Alexandr Vasilievič Suvorov, ruský vojvodca (* 1729)
 7. máj – Niccolò Piccinni, taliansky hudobný skladateľ (* 1728)
 14. jún – Louis Charles Antoine Desaix, francúzsky generál (* 1768)
 29. september – Johann Nepomuk Cosmas Michael Denis, rakúsky entomológ a polyhistor (* 1729)
 22. november – Salomon Maimon, židovský filozof (* 1753)

 
 1800
Asus

AsusTek Computer Inc. (štylizované ako ASUSTeK alebo ΛSUS) je taiwanský výrobca počítačových súčiastok. Zameriava sa na základné dosky, grafické karty, optické mechaniky, PDA, notebooky, servery a sieťové prvky. V roku 2007 každý tretí predaný počítač mal základnú dosku od Asusu a firma v roku 2007 dosiahla tržbu 6,9 miliardy USD.

História firmy 
Asus bol založený v roku 1989 v meste Taipei na Taiwane TH Tungom, Ted Hsuom, Wayne Hsiehom a MT Liaom - všetci boli inžiniermi z Aceru. Meno Asus vzniklo z Pegasa (pegasus), mýtického okrídleného koňa z gréckej mytológie. Prvé písmená sa odstránili preto, aby názov začínal na A a bol vysoko v abecede.

V roku 2005 viedol Asus svetovú produkciu - 52 miliónov vyrobených základných dosiek, pre porovnanie druhý ECS vyrobil 20 miliónov základných dosiek.

Asus produkuje tiež komponenty pre iné rozličné značky ako Sony, Apple, Alienware, Palm a HP.

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka

Iné projekty 

Výrobcovia počítačových súčiastok
Podniky založené v 1989
Podniky na Taiwane
Výrobcovia mobilných telefónov
Elektronické podniky
Micro-Star International

Micro-Star International (MSI) sa radí k pomerne známym výrobcom počítačových komponentov a notebookov. Firma bola založená v auguste roku 1986 na Taiwane, kde sa aj v súčasnosti nachádza hlavné sídlo spoločnosti. Medzi koncovými užívateľmi je firma MSI známa svojimi notebookami, základnými doskami, grafickými kartami, a CD, či DVD mechanikami. V súčasnosti zamestnáva zhruba 6900 zamestnancov a jej výrobné závody sa nachádzajú najmä v Číne a na Taiwan-e.

Externé odkazy 
 Oficiálna internetová stránka firmy

Výrobcovia počítačových súčiastok
Podniky založené v 1986
Podniky na Taiwane
Chlorid sodný

Chlorid sodný (NaCl; iné názvy: kuchynská soľ, jedlá soľ, soľ) je dôležitá minerálna látka ľudskej a zvieracej potravy. Používa sa ako korenie aj ako technická surovina v chemickom priemysle a ekonomike. V prírode sa vyskytuje ako minerál halit.

Najväčší výrobcovia 

Najväčšími výrobcami v 90. rokoch 20. storočia boli: USA, Čína, bývalý Sovietsky zväz, Kanada, Austrália, Nemecko, Spojené kráľovstvo, Francúzsko, Poľsko, Taliansko, Holandsko, Rumunsko.

Druhy 
 Varená jedlá soľ je chlorid sodný získaním pečením soľanky z prírodných ložísk s malým podielom anorganických solí, ktoré sa s ňou vyskytujú prirodzene v ložisku soli, alebo s účelovým podielom prídavných látok.
 Morská jedlá soľ je chlorid sodný získaný odparovaním morskej vody s podielom stopových prvkov a zlúčenín, ktoré sa s ňou vyskytujú v prírode, alebo s účelovým podielom prídavných látok.
 Kamenná jedlá soľ je chlorid sodný získaný drvením a mletím banským spôsobom dobývanej soli z prírodných ložísk s malým podielom anorganických solí, ktoré sa s ňou vyskytujú prirodzene v ložisku soli, alebo s účelovým podielom prídavných látok.
 Jódovaná soľ je zmes chloridu sodného s jodidom draselným alebo jodičnanom draselným.
 Fluorovaná soľ je zmes chloridu sodného s fluoridom draselným. Využíva sa ako prostriedok exogénnej skupinovej fluoridácie.
 Jedlá soľ s nízkym množstvom sodíka alebo jedlá soľ s veľmi nízkym množstvom sodíka je zmes kryštalického chloridu sodného a chloridu draselného.

Spracovanie soli 
 Jodácia je účelové pridávanie jódu do jedlej soli vo forme jodidu draselného alebo jodičnanu draselného počas technologického procesu jej výroby pri dodržiavaní technologických podmienok optimálnej homogenizácie.
 Fluorácia je účelové pridávanie fluóru do jedlej soli vo forme fluoridu draselného počas technologického procesu jej výroby pri dodržiavaní technologických podmienok optimálnej homogenizácie.
 Spekanie soli je proces, ktorý prebieha vplyvom vzdušnej vlhkosti a spôsobuje spojenie zrniek soli do pevnej hmoty.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Potravinový kódex

 

Sodný
Sodný
Zlúčeniny sodíka
Jedlá
A12CA - Sodík
Karol Antolík

Karol Antolík  (* 28. január 1843, Studenec – † 20. jún 1905, Bratislava) bol slovenský lekár a fyzik.

Rodina 
 Otec: Martin Antolik
 Matka: Zuzana rod. Benašková

Život

Karol Antolík sa narodil v Studenci. Študoval na gymnáziách v Levoči, Prešove a Veľkom Varadíne, matematiku a fyziku na budapeštianskej univerzite, kde jeho učiteľmi boli Š. A. Jedlík a O. Pecval. Najmä prvý z nich mal na jeho neskoršiu vedeckú dráhu mimoriadny vplyv tak výberom predmetu výskumu ako aj experimentálnym zameraním. Absolvoval aj ročný študijný pobyt na nemeckých univerzitách, o. i. v Berlíne pracoval v Helmholtzových laboratóriách a v Heidelbergu navštevoval prednášky R. W. Bunsena a G. H. Quinckeho. Pôsobil ako profesor na stredných školách v Kaposvári, Košiciach, Arade a napokon v Bratislave, kde bol od roku 1893 až do svojej smrti aj riaditeľom reálky.

Práca
Venoval sa experimentálnemu skúmaniu elektrického iskrového výboja, spočiatku najmä metódou Lichtenbergových obrazcov, neskôr vlastnou originálnou metodikou. Dráhu kĺzavého iskrového výboja zachytával na začadenom povrchu sklenej doštičky, príp. iných telies a zo zanechaných stôp výboja sa pokúšal vysvetliť niektoré vlastnosti elektrickej iskry. Výsledky svojich pokusov publikoval aj v známom Poggendorffovom fyzikálnom časopise Annalen der Physik, kde upútali pozornosť Ernsta Macha a jeho spolupracovníkov. E. Mach v Antolíkovej metóde objavil možnosť využitia k akustickým výskumom, a tak pokusy zručného stredoškolského profesora sa stali východiskom viacročnej série experimentov s explóziami, ktoré prostredníctvom skúmania rázových vĺn doviedli Macha k viacerým dôležitým objavom modernej aerodynamiky. K. Antolík sa neskôr stal umelcom Lichtenbergových obrazcov a venoval sa aj iným pokusom z oblasti elektrostatiky a akustiky. Pozoruhodné sú jeho výsledky, ktoré dosahoval pri skúmaní chvenia napnutých blán (membrán) rôznymi modifikáciami Chladniho metódy zvukových obrazcov. Okrem celého radu štúdií bol autorom učebnice experimentálnej fyziky a zbierky demonštračných pokusov.

Externé odkazy 
 Záznam o narodení a krste v matrike riadok 9 - farnosť Spišská Kapitula
 

Slovenskí fyzici
Osobnosti zo Studenca
Peter Baláž (fyzik)

Doc. RNDr. Peter Baláž, CSc. (* 3. september 1917, Dubodiel – † 1. jún 1998, Bratislava) bol slovenský fyzik a pedagóg.

Život 

Peter Baláž sa narodil v Dubodiele pri Trenčíne. Po absolvovaní učiteľského ústavu vyučoval v Hornej Súči, v Nemšovej a v Trenčíne. Popri zamestnaní študoval matematiku a fyziku na Pedagogickej fakulte Slovenskej univerzity a na Prírodovedeckej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. V roku 1953 nastúpil na Vysokú školu pedagogickú v Bratislave. Potom prešiel na Pedagogickú fakultu UK v Trnave. Tu zotrval až do roku 1982, kedy odišiel do dôchodku. V roku 1966 obhájil hodnosť docenta a v roku 1969 získal titul RNDr. V oblasti experimentálnej fyziky podieľal sa na výskumoch v oblasti senzorickej akustiky a v tejto oblasti dosiahol vedeckú hodnosť kandidáta fyzikálno-matematických vied. V rokoch 1963 – 1981 vykonával funkciu vedúceho Katedry fyziky Pedagogickej fakulty UK v Trnave a v rokoch 1969 – 1971 aj funkciu prodekana.

Zomrel 1. júna 1998 v Bratislave.

Dielo 

Napísal skriptá Žiarenie a atomistika (1959), Elektrina a magnetizmus (1962). Preložil z ruštiny do slovenčiny knihu L. I. Reznikov a kol. Základy metodiky vyučovania fyziky (1972). Bol autorom učebnice pre pedagogické fakulty Fyzika III. (1973). Spracoval Zbierku úloh z fyziky pre stredné školy, ktorá vyšla v piatich vydaniach. V diele Význační fyzici (1966) spracoval život a dielo 40 svetových významných fyzikov.

Externé odkazy 

Osobnosti z Dubodiela
Absolventi Prírodovedeckej fakulty Univerzity Komenského
Slovenskí fyzici
Slovenskí vysokoškolskí pedagógovia
Experimentálni fyzici
Vyučujúci na Pedagogickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave
Andreja Hlinku

Andreja Hlinku môže byť:
 Ulica Andreja Hlinku
 Námestie A. Hlinku
 Nábrežie A. Hlinku
 Trieda Andreja Hlinku

Pozri aj 
 Hlinkova ulica
Cintorínska ulica

Cintorínska ulica je ulica:

 v Banskej Bystrici, pozri Cintorínska ulica (Banská Bystrica)
 v Banskej Štiavnici, pozri Cintorínska ulica (Banská Štiavnica)
 v Bardejove, pozri Cintorínska ulica (Bardejov)
 v Bojniciach, pozri Cintorínska ulica (Bojnice)
 v Bratislave, pozri Cintorínska ulica (Bratislava)
 v Brezne, pozri Cintorínska ulica (Brezno)
 v Detve, pozri Cintorínska ulica (Detva)
 v Dobšinej, pozri Cintorínska ulica (Dobšiná)
 v Dubnici nad Váhom, pozri Cintorínska ulica (Dubnica nad Váhom)
 v Galante, pozri Cintorínska ulica (Galanta)
 v Gelnici, pozri Cintorínska ulica (Gelnica)
 v Handlovej, pozri Cintorínska ulica (Handlová)
 v Hlohovci, pozri Cintorínska ulica (Hlohovec)
 v Hurbanove, pozri Cintorínska ulica (Hurbanovo)
 v Hviezdoslavove, pozri Cintorínska ulica (Hviezdoslavov)
 v Kežmarku, pozri Cintorínska ulica (Kežmarok)
 v Košiciach, pozri Cintorínska ulica (Košice)
 v Liptovskom Mikuláši, pozri Cintorínska ulica (Liptovský Mikuláš)
 v Lučenci, pozri Cintorínska ulica (Lučenec)
 v Medzilaborciach, pozri Cintorínska ulica (Medzilaborce)
 v Nitre, pozri Cintorínska ulica (Nitra)
 v Novej Bani, pozri Cintorínska ulica (Nová Baňa)
 v Nových Zámkoch, pozri Cintorínska ulica (Nové Zámky)
 v Partizánskom, pozri Cintorínska ulica (Partizánske)
 v Pezinku, pozri Cintorínska ulica (Pezinok)
 v Piešťanoch, pozri Cintorínska ulica (Piešťany)
 v Rimavskej Sobote, pozri Cintorínska ulica (Rimavská Sobota)
 v Rožňave, pozri Cintorínska ulica (Rožňava)
 v Ružomberku, pozri Cintorínska ulica (Ružomberok)
 v Sládkovičove, pozri Cintorínska ulica (Sládkovičovo)
 v Slovenskom Novom Meste, pozri Cintorínska ulica (Slovenské Nové Mesto)
 v Spišských Vlachoch, pozri Cintorínska ulica (Spišské Vlachy)
 v Stropkove, pozri Cintorínska ulica (Stropkov)
 v Stupave, pozri Cintorínska ulica (Stupava)
 v Svite, pozri Cintorínska ulica (Svit)
 v Šahách, pozri Cintorínska ulica (Šahy)
 v Šali, pozri Cintorínska ulica (Šaľa)
 v Štvrtku na Ostrove, pozri Cintorínska ulica (Štvrtok na Ostrove)
 v Šuranoch, pozri Cintorínska ulica (Šurany)
 v Tlmačoch, pozri Cintorínska ulica (Tlmače)
 v Topoľčanoch, pozri Cintorínska ulica (Topoľčany)
 v Topoľčiankach, pozri Cintorínska ulica (Topoľčianky)
 v Tornali, pozri Cintorínska ulica (Tornaľa)
 v Trebišove, pozri Cintorínska ulica (Trebišov)
 v Trenčíne, pozri Cintorínska ulica (Trenčín)
 v Turzovke, pozri Cintorínska ulica (Turzovka)
 v Tvrdošíne, pozri Cintorínska ulica (Tvrdošín)
 vo Veľkom Mederi, pozri Cintorínska ulica (Veľký Meder)
 vo Veľkom Šariši, pozri Cintorínska ulica (Veľký Šariš)
 vo Vrábľoch, pozri Cintorínska ulica (Vráble)
 vo Vranove nad Topľou, pozri Cintorínska ulica (Vranov nad Topľou)
 vo Vrbovom, pozri Cintorínska ulica (Vrbové)
 v Želiezovciach, pozri Cintorínska ulica (Želiezovce)
 v Žiline, pozri Cintorínska ulica (Žilina)
 bývalý názov zaniknutej ulice v Petržalke, pozri Labutia ulica (zaniknutá)

Rozlišovacie stránky – Ulice
Konečná

Konečná môže byť:
konečná stanica
konečná zastávka
Konečná ulica
osada obce Klokočov (okres Čadca)
vrch (865,3 m n. m.) v Turzovskej vrchovine, pozri Konečná (vrch)
Love Parade

Love Parade je pouličný festival trance a technohudby, ktorý sa od roku 1989 do 2006 organizoval každé leto v Berlíne a v ďalších rokoch v iných nemeckých mestách. Prvá Love Parade niesla názov Friede, Freude, Eierkuchen. Navštívilo ju asi 150 návštevníkov a jej zakladateľmi boli Matthias Roeingh (alias Dr. Motte) a Maximilian Lenz (alias Westbam), ktorý sa potom zúčastňoval na všetkých Love Parade festivaloch, pravidelne 21 rokov. Dnes je Love Parade festival, ktorý dosahuje rekordné čísla v náštevnosti.

História 
V roku 2004 sa Love Parade neuskutočnila. V roku 2005 usporiadatelia Love Parade odvolali, pretože mnohí sponzori krátko pred jeho začiatkom odriekli podujatiu podporu. V roku 2006 sa Love Parade opäť uskutočnila. Akcia sa po ročníkoch 2007 v Essene a 2008 v Dortmunde v roku 2009 znova nekonala kvôli prebiehajúcim stavebným úpravám v meste Bochum, kde sa podujatie malo konať.

Tragédia v Duisburgu 
24. júla 2010 sa Love Parade konala v meste Duisburg. Kvôli obmedzeným priestorom lokality, kde sa akcia konala, došlo k hromadnej panike pri ktorej zahynulo 21 osôb, 511 osôb sa zranilo z toho 40 vážne. Organizátori sa z dôvodu možnej ďalšej paniky rozhodli podujatie neprerušiť a hudba hrala ďalej. Známi DJ-ovia ako Francúz David Guetta alebo Westbam, ktorý je často považovaný za otca nemeckej elektronickej hudby, sa po tragédii rozhodli nevystupovať. Rainer Schaller, hlavný organizátor hudobného festivalu, deň po tragickej udalosti na tlačovej konferencii oznámil, že z rešpektu k obetiam, ich rodinám a priateľom, sa festival Love Parade v budúcnosti už konať nebude.

Elektronický štýl hudby 
Koncertu pre priaznivcov elektro-tanečnej hudby sa v posledných rokoch Love Parade sa pravidelne zúčastňujú známe mená ako Westbam, David Guetta, Underworld, Paul Van Dyk, Fedde Le Grand, ATB, Tiesto, Lexy & K-Paul, Dj Hell, Sven Vath, Marc Spoon, Hardy Hard, Tom Novy, Tiefschwartz, Anthony Rodher, Felix Krocher, Moonbotica, Carl Craig, Carl Cox, Digitalism, Richie Hawtin a mnoho ďalších.

Televízia 
Každý rok je podujatie vysielané aj v televízii. Televízna stanica VIVA, kedysi orientovaná primárne na tanečnú hudbu pravidelne poskytovala priame prenosy z miesta dejísk v rokoch 1997 – 2008. Podujatia z roku 2007 a 2008 vysielala aj česká hudobná stanica Óčko TV. Tento rok priamy prenos a reportáže z dejiska sprostredkovala len nemecká regionálna televízia WDR. Sledovať akciu bolo možné aj cez internet cez oficiálnu webovú stránku festivalu, kde bolo možné pozerať 30 video streamov.

Ročníky Loveparade

Externé odkazy 
 http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-10754800
 www.loveparade.com
 www.loveparadebilder.de

Hudobné festivaly v Nemecku
Berlín
Porúrie
Ján Radomil Kvačala

Ján Radomil Kvačala alebo Ján Kvačala, Kvacsala, (* 3. február 1862, Báčsky Petrovec, Srbsko – † 9. jún 1934, Viedeň, Rakúsko) bol slovenský pedagóg, osvetový pracovník, svetový komeniológ, cirkevný historik a evanjelický farár. Bol členom Kráľovskej českej spoločnosti náuk v Prahe, Comenius Gesellschaft v Berlíne, Gesellschaft für Geschichte des Protestantizmus in Oesterreich vo Viedni, Akadémie náuk v Petrohrade. PhDr. obhájil v Lipsku, ThDr. vo Viedni, čestné doktoráty mu udelili univerzity v Rige a Varšave. V roku 1932 sa stal prvým čestným predsedom juhoslovanskej Matice slovenskej.

Referencie

Externé odkazy 
 Biografia
 Poslanie F. Kampanelly k vel. knjazu moskovskomu. Jurjev: [s.n.], 1905. 28 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB 
 
 BERNÁT, Libor a kolektív: Korešpondencia Jána Kvačalu s Jozefom Škultétym. Bratislava: Eko-konzult, 2015, 205 s. ISBN 978-80-8079-207-7.
 BERNÁT, Libor a kolektív: Korešpondencia Jána Kvačalu s Josefom Krumpholcom. Bratislava: Eko-konzult, 2016, 441 s. ISBN 978-80-8079-238-1.
 BERNÁT, Libor: Ján Kvačala a Gollova škola vo svetle vzájomnej korešpondencie. Bratislava: Eko-konzult, 2017, 281 s. ISBN 978-80-8079-246-6.
 BERNÁT, Libor: Z korešpondencie Jána Kvačalu s priateľmi (Cyrilom Bodickým, Jurom Janoškom, Gustávom Klobušickým, Otakarom Koutským). Trenčín: Trenčianske múzeum v Trenčíne, 2016, 174 s. ISBN 978-80-8079-3248-16.
 BERNÁT, Libor: Život a dielo Jána Radomilo Kvačalu : sto listov z Kvačalovej korešpondencie. Bratislava: Eko-konzult, 2021, 392 s. ISBN 978-8080-7930-29.

Slovenskí historici
Slovenskí evanjelickí kňazi
Cirkevní historici
Osobnosti z Petrovca
Politik

Politik je človek, ktorý sa aktívne zaoberá politikou, ktorý sa angažuje v rámci politického úradu (napr. ako člen vlády, poslanec parlamentu a pod.) alebo politickej strany. Vysokopostavený politik, ktorý sa podiela na vedení štátu, sa označuje ako štátnik (obyčajne v prípade obzvlášť rešpektovaného politika, oplývajúceho znalosťami, zručnosťou a víziou pri vedení štátu).

Politik, ktorý sa angažuje na úrovni obce, resp. mesta alebo mestskej časti sa spravidla označuje ako komunálny politik. Za komunálnych politikov sa na Slovensku teda pokladajú starostovia obcí, resp. primátori miest, ako aj poslanci obecných, mestských a miestnych zastupiteľstiev. Významovo podobný je výraz regionálny politik označujúci politika, ktorého pôsobenie sa obmedzuje na región menší než územie štátu (pozri pod štatistická územná jednotka), napr. v slovenskom kontexte na samosprávny kraj, príp. na konkrétne mesto alebo obec.

Poznámky

Referencie

Pozri aj 
 mandát (politika)
 nezávislý politik
 štátnik

Iné projekty 

Povolania
 
 Politik
Brémy

Brémy () sú prístavné mesto na severozápade Nemecka ležiace na rieke Vesere. Spolu s mestom Bremerhaven tvoria spolkovú krajinu Brémy. Rozlohou sú 10. najväčším mestom Nemecka, 44. najväčším mesto EÚ a 74. najväčším mestom v Európe.

Osobnosti mesta 
 Heinrich Wilhelm Olbers (* 1758 - † 1840), lekár a astronóm
 Adolf Bastian (* 1826 - † 1905)
 Carl Runge (* 1856 - † 1927), matematik
 Karl Abraham (* 1877 - † 1925), psychoanalytik
 Heinrich Barkhausen (* 1881 - † 1956), fyzik
 Henrich Focke (* 1890 - † 1979), konštruktér a priekopník vrtuľníkov
 Hans Scharoun (* 1893 - † 1972), architekt
 Jens Böhrnsen (* 1949), primátor a politik
 Angelique Kerberová (* 1988), tenistka

Partnerské mestá 
   Bratislava, Slovensko, 1989
  Corinto, Nikaragua, 1989
  Dalian, Čína, 1985 
  Gdansk, Poľsko,  1976 
  Haifa, Izrael, 1988
  Izmir, Turecko, 1995
  Riga, Lotyšsko, 1985 
  Rostock, Nemecko, 1987

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka 
 Oficiálna turistická stránka

Zdroje 

 
Brémy (krajina)
Hlavné mestá nemeckých spolkových krajín
Hanza
Slobodné ríšske mestá
Prístavné mestá Severného mora
Messierov objekt

Messierove objekty je skupina astronomických objektov, spísaných Charlesom Messierom v jeho katalógu Hmlovín a hviezdokôp (po anglicky Nebulae and Star Clusters), ktorý bol prvýkrát vydaný v roku 1774. Pôvodná motivácia, ktorá stála za zrodom katalógu bola skutočnosť, že Messier bol „lovcom“ komét a bol frustrovaný objektmi, ktoré kométy pripomínali, no neboli nimi. Z toho dôvodu zostavil tento zoznam.

Prvé vydanie pokrývalo 45 objektov označených M1 až M45. Celý zoznam pozostáva zo 110 objektov, od M1 po M110. Posledná verzia katalógu bola vydaná v roku 1781 a bola vytlačená v Connaissance des Temps v roku 1784. Mnoho z týchto objektov je aj dnes známych pod svojím Messierovým číslom.

Pretože Messierov zoznam zostavili astronómovia zo severnej pologule, obsahuje len objekty, ktoré sú viditeľné z viac obývaných zemepisných šírok tejto pologule. Mnoho pôsobivých južných objektov, akými sú napríklad Veľký a Malý Magellanov mrak, sú zo zoznamu vynechané. Pretože všetky Messierove objekty sú viditeľné pomocou bežného ďalekohľadu alebo malého teleskopu (za priaznivých podmienok), sú obľúbenými objektmi na pozorovanie, najmä u amatérskych astronómov. Na jar sa niekedy astronómovia stretávajú na „Messierovych maratónoch“, pri ktorých je možné vidieť všetky objekty počas jednej noci.

Pozri aj 
 Zoznam Messierových objektov

Externé odkazy 

Pozn.: všetky stránky sú v angličtine.
 http://www.seds.org/messier/
 http://www.seds.org/messier/xtra/history/CMessier.html
 http://zebu.uoregon.edu/messier.html
 http://messier45.com/messier/index.html

Astronomické objekty
Messierove objekty
Geológ

Geológ (z gréčtiny) je odborník v geológii. Geológovia sa zaoberajú výskumom stavby zemského telesa, ako aj procesmi a silami, ktoré ju formujú. Základ ich práce spočíva v systematickom prieskume sledovanej oblasti, zbere vzoriek a vo vytváraní geologických máp skúmaného územia a následnej interpretácie výsledkov výskumu. Ide o odbornú profesiu, prelínajúcu sa s niekoľkými ďalšími, ktoré sa v bežnej reči nerozlišujú. Medzi ďalšie príbuzné profesie patria paleontológovia, vulkanológovia, seizmológovia, mineralógovia, hydrogeológovia, či petrológovia.

Medzi základné pracovné pomôcky patrí geologické kladivo, ktoré slúži jednak pre odštepovanie vzoriek, ale súčasne ako základné geologické meradlo používané v teréne pri fotografovaní geologických objektov. Ďalšou pomôckou je geologický kompas, s ktorého prispením je možné uskutočniť exaktné meranie rôznych geologických štruktúr v teréne, ako je ich orientácia voči svetovým stranám a sklon. Pomocou ceruzky a papiera potom geológovia vytvárajú náčrt základnej mapy terénu. Tento náčrt sa najčastejšie zakresľuje priamo v teréne do štandardnej topografickej mapy.

Okrem terénnej práce sa geológovia obyčajne venujú aj laboratórnemu štúdiu, často v období kedy poveternostné podmienky neumožňujú terénny výskum. Analyzujú odobraté vzorky hornín za účelom ich presného zloženia alebo vlastností. Pracujú pri tom s rôznymi prístrojmi napr. polarizačným alebo rudným mikroskopom, elektrónovým mikroanalyzátorom až po röntgenové zariadenia. Výsledky svojho výskumu sumarizujú v záverečných správach ku projektom, ktoré riešia a/alebo neskôr publikujú v odborných vedeckých časopisoch.

Školenie a štúdium 
Príprava na prácu geológa obyčajne zahŕňa štúdium základov fyziky, matematiky, chémie a predovšetkým geologických predmetov ako je všeobecná geológia, mineralógia, paleontológia, stratigrafia, petrológia, hydrogeológia, štruktúrna geológia a sedimentológia, prípadne ďalšie nadväzné predmety. Keďže sa od geológa očakáva aspoň krátkodobá terénna práca, značný význam sa kladie na terénne mapovanie a prácu s GIS. Vo väčšine krajín je pre študentov geológie organizovaný ešte v prvom stupni vysokoškolského štúdia niekoľko týždňov trvajúci mapovací kurz. Štúdium prvého stupňa vysokej školy v odbore geológia trvá 3 až 4 roky, v závislosti od krajiny a školského systému.

Uplatnenie a možnosti zamestnania 
Geológovia pracujú v širokom spektre štátnych agentúr, súkromných spoločností, neziskových organizácií a akademických inštitúcií. Sú najímaní alebo sa podieľajú na hodnotení stavebných prác a stavenísk, vyhľadávaní nerastných surovín, environmentálnych projektoch, ochrane životného prostredia, ochrane pred geohazardmi ako sú zemetrasenia, následky sopečných erupcií a podobne. Môžu pracovať na dohodu ako členovia širších kolektívov odborníkov rôznych odvetví, alebo sú stálymi zamestnancami špecializovaných geologických služieb a agentúr (na Slovensku napr. ŠGÚDŠ).

Zaujímavosť 
Harrison H. Schmitt, jeden z členov posádky Apolla 17 bol geológ. Išlo o jediného vedca, ktorý sa zatiaľ dostal na povrch Mesiaca.

Referencie

Iné projekty 

 
Vedecké povolania
1605



Udalosti 
 publikovaná kniha Dômyselný rytier Don Quijote de la Mancha od Miguela Cervantesa

Narodenia 
 8. apríl – Filip IV., španielsky kráľ († 1665)
 28. september – Ismaël Boulliau, francúzsky astronóm († 1694)
 Giacomo Carissimi, taliansky barokový skladateľ († 1674)
 František Vešeléni, uhorský podžupan, vojenský kapitán Horného Uhorska, vodca protihabsburského sprisahania († 1667)

Úmrtia 
5. marec – Klement VIII., 231. pápež (* 1536)
 27. apríl – Lev XI., pápež (* 1535)
 13. apríl – Boris Fiodorovič Godunov, ruský šľachtic a cár (* 1551/1552)
 12. november – Akbar Veľký, indický panovník (* 1542)

 
 1605
1621



Udalosti
 21. jún – poprava 27 vodcov stavovského povstania na Staromestskom námestí v Prahe – tzv. Staromestská exekúcia

Narodenia 
 * 8. júl – Jean de La Fontaine, francúzsky spisovateľ a akademik († 1695)
 3. december – Bohuslav Balbín, český literát, historik, zemepisec a pedagóg (†  1688)

Úmrtia 
 28. január – Pavol V., pápež (* 1552)
 31. marec – Filip III., španielsky a portugalský kráľ (* 1578)
 15. máj – Hendrick de Keyser, holandský barokový sochár a architekt (* 1565)
 21. jún – Ján Jesenský-Jessenius, slovenský anatóm a lekár (* 1566)
 19. október – Imrich Turzo, uhorský šľachtic, oravský župan a  kráľovský tabulárny sudca (* 1598)
 31. október – Ján Bocatius, slovenský humanistický básnik (* 1569)

 
 1621
1644



Narodenia 
 2. júl – Abraham a Sancta Clara, rakúsky kazateľ a spisovateľ († 1709)
 12. august -Heinrich Ignaz Franz Biber, český barokový hudobný skladateľ nemeckého pôvodu († 1704)
 6. september – Juan Bautista Cabanilles, španielsky barokový hudobný skladateľ a organista († 1712)
 25. september – Ole Christensen Roemer, dánsky matematik a astronóm († 1710)
 14. október – William Penn, anglický politik, zakladateľ a majiteľ anglickej kolónie Pensylvánia († 1718)
 Antonio Giacomo Stradivari, taliansky výrobca huslí († 1737)

Úmrtia 
 28. apríl – Žofia Bosniaková, uhorská šlachtičná, po smrti uctievaná ako svätica (* 1609)
 29. júl – Urban VIII., pápež (* 1568)
 6. október – Izabela Bourbonská, španielska, portugalská, neapolská a sicílska kráľovná ako manželka Filipa IV. (* 1602)
Geoffrey Keating – írsky duchovný, básnik a historik (* 1569)

 
 1644
1658



Narodenia 
 18. august Jan František Beckovský, český spisovateľ, historik, prekladateľ a rímskokatolícky kňaz († 1722)

Úmrtia 
 3. september – Oliver Cromwell, anglický štátnik, vodca anglickej revolúcie (* 1599)
 3. december – Johannes Micraelius, nemecký básnik, filozof a historik (* 1597)
 6. december – Baltasar Gracián, španielsky barokový spisovateľ a filozof (* 1601)

 
 1658
1670



Udalosti 
 Dostavaná zvonica na Chráme Vasilija Blaženého

Narodenia 
 2. január – Octavio Broggio, český architekt a staviteľ talianskeho pôvodu († 1742)
 12. máj – August II. Silný, poľský kráľ, veľkoknieža litovské a saský kurfirst († 1733)
 15. november – Bernard de Mandeville, holandský filozof, politický ekonóm a spisovateľ († 1733)
 30. november – John Toland, anglický filozof († 1722)
 december – Jean-Baptiste Dubos, francúzsky estetik a historik († 1742)
 Domenico Trezzini, švajčiarsko-taliansky architekt pôsobiaci v Petrohrade († 1734)

Úmrtia 
 9. február – Frederik III., dánsky a nórsky kráľ (* 1609)
 11. október – Louis Le Vau, francúzsky architekt (* 1612)
 15. november – Jan Amos Komenský, český teológ, filozof, pedagóg a spisovateľ (* 1592)

 
 1670
1676



Udalosti
 do Bratislavy prišli príslušníčky rádu uršulínok
 britský prírodovedec Robert Plot prvý raz zobrazil v knihe skamenelinu dinosaura (časť stehennej kosti megalosaura). Nepripojil však riadny komentár, a preto pochádza prvý skutočný opis dinosaura až z roku 1824 (rovnaký rod)
 Anton van Leeuwenhoek prvý raz pozoroval baktérie mikroskopom vlastnej výroby

Narodenia 
 27. marec – František II. Rákoci, vodca protihabsburského povstania († 1735)
 21. jún – Anthony Collins, anglický filozof († 1729)
 3. júl – Leopold I. von Anhalt-Dessau, vládca Anhaltsko-Desauska a pruský generál († 1747)
 17. júl – César Chesneau Dumarsais, francúzsky gramatik a filozof († 1756)
 13. september – Alžbeta Šarlota Orleánska, lotrinská vojvodkyňa, matka Františka I. Štefana  († 1744) 
 Alexander Selkirk, škótsky námorník, inšpirácia pre román Robinson Crusoe († 1721)

Úmrtia  
 8. apríl – Klaudia Felicitas Tirolská, cisárovná ako manželka Leopolda I. (* 1653)
 22. júl – Klement X., pápež (* 1590)

Referencie 

 
 1676
1684



Udalosti 
 5. marec – s podporou pápeža Inocenta XI. vytvorili Rímsko-nemecká ríša, Republika oboch národov a Benátska republika Svätú ligu na boj proti Turkom

Narodenia  
 24. február – Matyáš Bernard Braun, český barokový sochár († 1738)
 24. marec – Matej Bel, slovenský polyhistor, encyklopedista, pedagóg, evanjelický kazateľ, osvietenec, zakladateľ modernej vlastivedy v Uhorsku († 1749)
 31. marec – Francesco Durante, taliansky hudobný skladateľ († 1755)
 15. apríl – Katarína I., ruská cárovná († 1727)
 10. október – Jean-Antoine Watteau, francúzsky rokokový maliar († 1721)

Úmrtia  
 12. máj – Edme Mariotte, francúzsky kňaz a fyzik, jeden zo zakladateľov francúzskej Akadémie vied (* okolo 1620)
 26. júl – Elena Lucrezia Cornaro Piscopia, prvá žena v histórii, ktorá získala univerzitný titul (* 1646)
 9. september – Jakob Thomasius, nemecký filozof (* 1622)
 1. október – Pierre Corneille, francúzsky spisovateľ (* 1606)
 22. október – Carlo Lurago, taliansky architekt a sochár (* 1615)

 
 1684
1689



Udalosti
 11. január – anglický parlament vyhlásil Jakuba II. za zosadeného
 13. február – Viliam III. Oranžský a Mária II. sú vyhlásení za spoluvládcov Anglicka, Škótska a Írska
 16. december – Viliam III. Oranžský a Mária II. vydali dodnes platnú listinu Bill of Rights potvrdzujúcu práva britského parlamentu
 Martin Sentiváni vydal v Trnave prvú časť svojho veľdiela Curiosiora et selectiora variarum scientiarum miscellanea (Vzácnejšie rozmanitosti vybrané z rozličných vied)
 vo Švédsku bola založená spoločnosť Husqvarna Vapenfabrik
 britský lekár Richard Morton pravdepodobne ako prvý medicínsky popísal príznaky mentálnej anorexie

Narodenia 
 18. január – Montesquieu, francúzsky filozof († 1755)
 3. august – Ladislav Berčéni, vojenský vojvodca slovenského pôvodu († 1778)
 8. august – Václav Vavřinec Reiner, český barokový maliar († 1743)
 1. september – Kilián Ignác Dientzenhofer, český architekt († 1751)
 17. september – Ferdinand Charles Gobert d’Aspremont-Lynden, belgický šľachtic a poľný maršal († 1772)

Úmrtia 
 6. január – Seth Ward, anglický biskup, matematik a astronóm (* 1617)
 12. február – Mária Lujza Orleánska, španielska kráľovná ako manželka Karola II. (* 1662)
 19. apríl – Kristína I., švédska kráľovná (* 1626)
 12. august – Inocent XI., pápež (* 1611)

 
 1689
1691



Narodenia 
 17. jún – Giovanni Paolo Pannini, taliansky maliar a architekt († 1765)
 28. august – Alžbeta Kristína Brunšvicko-wolfenbüttelská, cisárovná ako manželka Karola VI. a matka Márie Terézie († 1750)

Úmrtia 
 1. február – Alexander VIII., pápež (* 1610)
 23. máj – Adrien Auzout, francúzsky astronóm (* 1622)
 23. jún – Süleyman II., turecký sultán (* 1642)
 30. december – Robert Boyle, britský prírodovedec (* 1627)

 
 1691
1503



Udalosti
 10. máj – Krištof Kolumbus objavil Kajmanie ostrovy
 Leonardo da Vinci začal malovať Monu Lisu
 Tula prešla pod Moskovské veľkokniežatstvo

Narodenia 
 11. január – Parmigianino, taliansky maliar († 1540)
 10. marec – Ferdinand I., rímsky cisár, český a uhorský kráľ († 1564)
 17. november – Agnolo Bronzino, taliansky maliar († 1572)
 23. júl – Anna Jagelovská, česká a uhorská kráľovná († 1547)
 24. júl – Izabela Portugalská, španielska kráľovná a cisárovná ako manželka Karola V. († 1539)
 14. december – Nostradamus, francúzsky astrológ († 1566)

Úmrtia  
 11. február – Alžbeta z Yorku, anglická kráľovná ako manželka Henricha VII. (* 1466)
 18. august – Alexander VI., pápež (* 1431)
 18. október – Pius III., pápež (* 1439)

 
 1503
1513



Úmrtia 
 21. február – Július II., pápež (* 1443)
 9. september – Jakub IV., škótsky kráľ (* 1473)
 Pinturicchio, taliansky renesančný maliar (* 1454)

 
 1513
1534



Udalosti 
 Henrich VIII. vydal Supremačný akt, čím sa stal hlavou Anglikánskej cirkvi 
 Ignác z Loyoly založil jezuitský rád
 Francúz Jacques Cartier začal prieskum Kanady

Narodenia 
 1. júl – Frederik II., dánsky a nórsky kráľ († 1588)
 2. november – Eleonóra Habsburská, mantovská vojvodkyňa († 1594)

Úmrtia 
 9. január – Johannes Aventinus, nemecký humanistický historik (* 1477)
 5. marec – Antonio Allegri da Correggio, taliansky renesančný maliar parmskej školy (* 1489)
 25. september – Klement VII., pápež (* 1478)

 
 1534
1535



Udalosti 
 18. január – Francisco Pizarro založil Limu
 10. marec – Španieli objavili Galapágy

Narodenia 
 11. február – Gregor XIV., pápež († 1591)
 10. marec – Vilém z Rožmberka, český aristokrat a politik († 1592)
 2. jún – Lev XI., pápež († 1605)
 24. jún – Jana Španielska, rakúska arcivojvodkyňa, španielska infantka a historicky jediná žena medzi členmi jezuitského rádu († 1573)
 29. september – Luis de Molina, španielsky filozof, teológ a jezuita († 1600)
 1. november – Giambattista della Porta, taliansky mysliteľ, bádateľ, dramatik († 1615)

Úmrtia 
 18. február – Heinrich Cornelius Agrippa, nemecký teozof, okultista, alchymista a lekár (* 1486)
 5. marec – Lorenzo Costa, taliansky maliar (* 1460)
 6. júl – Thomas More, anglický právnik a filozof štátu (* 1478)

 
 1535
1539



Narodenia 
 30. apríl – Barbora Habsburská, vojvodkyňa ferrarská a modenská († 1572)
 1. október – Petr Vok z Rožmberka, český šľachtic († 1611)
 José de Acosta, španielsky historik, prírodovedec a jezuita († 1600)

Úmrtia 
 1. máj – Izabela Portugalská, španielska kráľovná a cisárovná ako manželka Karola V. (* 1503)

 
 1539
1540



Udalosti 
 založený jezuitský rád

Narodenia 
 28. január – Ludolph van Ceulen nemecký matematik († 1610)
 30. jún – Karol II. Habsburský, štajerský vojvoda († 1590)
 7. júl – Ján II. Žigmund Zápoľský, sedmohradský vojvoda, syn uhorského kráľa Jána I. († 1571)
 4. august – Joseph Justus Scaliger, francúzsky humanista, klasický filológ a básnik († 1609)
François Viète, francúzsky matematik († 1603) 
Francis Drake, anglický pirát ktorého za  zásluhy anglická královna Alžbeta I pasuje za ritiera ( † 1596)

Úmrtia 
 27. január – Angela Merici, talianska svätica, zakladateľka rádu svätej Uršule (* 1474)
 6. máj – Juan Luís Vives, španielsky filozof a historik (* 1492)
 22. júl – Ján Zápoľský, sedmohradský vojvoda a uhorský (proti)kráľ (* 1487)
 24. august – Parmigianino, taliansky maliar a rytec (* 1503)
 14. november – Rosso Fiorentino, taliansky maliar (* 1494)

 
 1540
1541



Udalosti 
 Uhorsko sa rozdelilo na tri časti: Habsburská časť, Sedmohradsko a Budínsky pašalik

Narodenia 
 El Greco, maliar, architekt a sochár gréckeho pôvodu († 1614)

Úmrtia 
 24. apríl – Celio Calcagnini, taliansky astronóm (* 1479)
 26. jún – Francisco Pizarro, španielsky conquistador (* 1476/1478)
 24. september – Paracelsus, švajčiarsky filozof a lekár (* 1493)
 18. október – Margaréta Tudorová, anglická princezná a ako manželka Jakuba IV. škótska kráľovná a regentka (* 1489)

 
 1541
1543



Udalosti 
 Turecké vojská dobyli Ostrihom
 Vyšla slávna kniha Mikuláša Kopernika De revolutionibus orbium coelestium, v ktorej bol rozpracovaný heliocentrický model
 Prvá písomná zmienka o obci Vyšný Hrušov
 Prvá písomná zmienka o obci Habura

Narodenia 
 31. január – Tokugawa Iejasu, zakladateľ a prvý šógun Tokugawského šógunátu († 1616)
 14. september – Claudio Acquaviva, 5. generál Spoločnosti Ježišovej († 1615)
 Domenico Fontana, taliansky neskororenesančný architekt, maliar a sochár († 1607)

Úmrtia 
 3. január – Juan Rodriguez Cabrillo, portugalský moreplavec v španielskych službách (cca *1499)
 24. máj – Mikuláš Kopernik, poľský astronóm, filozof, humanista, ekonóm, katolícky kanonik, tvorca heliochentrickej teórie (*1473)

 
 1543
1545



Udalosti 
 júl až november – morovej epidémii podľahlo v Levoči asi 800 ľudí
 Začal sa Tridentský koncil

Narodenia 
 13. apríl – Alžbeta Valois, francúzska princezná a španielska kráľovná ako manželka Filipa II. († 1568)

Úmrtia 
 15. jún – Alžbeta Habsburská, poľská kráľovná (* 1526)
 12. júl – Mária Portugalská, portugalská princezná, prvá manželka Filipa II. (* 1527)

 
 1545
1549



Narodenia 
 2. november – Anna Habsburská, španielska kráľovná († 1580)

Úmrtia 
 10. november – Pavol III., 220. pápež (* 1468)
 21. december – Margita Navarrská, navarrská kráľovná, sestra francúzskeho kráľa Františka I., renesančná spisovateľka (* 1492)
 
 1549
1550



Udalosti 
 7. jún – obrovský požiar v Levoči zničil množstvo domov, radnicu s mestskými dokumentmi a kostol so zvonmi
 Švédsky kráľ Gustáv I. Vasa založil Helsinki

Narodenia 
 8. február – Théodore Agrippa d'Aubigné, francúzsky učenec, vojvodca, štátnik a spisovateľ († 1630)
 25. máj – Kamil de Lellis, taliansky katolícky kňaz, zakladateľ rádu kamiliánov a svätec  († 1614)
 27. jún – Karol IX., francúzsky kráľ († 1574)
 30. september – Michael Mästlin, nemecký matematik a astronóm († 1631)
 John Napier, škótsky matematik, fyzik a astronóm († 1617)

Úmrtia 
 17. november – Jón Arason, islandský básnik (* 1484)

 
 1550
1555



Udalosti 
 Augsburský mier

Narodenia 
 10. august – Vavrinec Benedikt, slovenský humanistický vzdelanec († 1615)
 6. október – František Nádašdy, uhorský šľachtic, bojovník proti Turkom, manžel Alžbety Bátoriovej († 1604)

Úmrtia 
 23. marec – Július III., pápež (* 1487)
 12. apríl – Jana I., kastílska kráľovná (* 1479)
 6. máj – Marcel II., pápež (* 1501)
 5. október – Edward Wotton, anglický zoológ, entomológ a lekár (* 1492)
 21. november – Georgius Agricola, nemecký učenec (* 1494)

 
 1555
1559



Udalosti 
 15. január – Alžbeta I. korunovaná za anglickú kráľovnú
 28. september – evanjelickí kňazi zo siedmich banských miest prijali vyznanie viery, tzv. Confessio Heptapolitana
 v Anglicku potvrdené zákony o zvrchovanosti

Narodenia 
 13. november – Albrecht VII. Habsburský, nizozemský guvernér a portugalský vicekráľ († 1621)

Úmrtia 
 1. január – Kristián III., dánsky a nórsky kráľ (* 1503)
 25. január – Kristián II., zvrhnutý dánsky, nórsky a švédsky kráľ (* 1481)
 10. júl – Henrich II., francúzsky kráľ (* 1519)
 18. august – Pavol IV., pápež (* 1476)

 
 1559