Univerzita

Univerzita (z lat. universitas = všeobecnosť / (spoločenský) celok, kolégium) je pôvodne najstarší typ vysokej školy. Dnes univerzita spravidla môže byť označenie pre:
 (v západnej Európe a všeobecne) vedeckú vysokú školu poskytujúcu vzdelanie vo „všetkých“ oblastiach a deliacu sa na fakulty a/alebo pre vedeckú vysokú školu udeľujúcu aj najvyššie akademické tituly
 (tradične najmä na Slovensku) vysokú školu, ktorá získala vyššiu akreditáciu ako ostatné vysoké školy, vyššiu úroveň vzdelania, dostatok kvalifikovaných profesorov a docentov, kvalitný proces výučby a pod. Nedokazuje zamerania škôl ale ich kvalitatívnu úroveň. 
 (často v mnohých krajinách; na Slovensku od 90. rokov 20. stor.) akúkoľvek vysokú školu
 (na Slovensku od roku 2002) univerzitnú vysokú školu, čiže vysokú školu poskytujúcu študijné programy všetkých troch stupňov s významným podielom 2. a 3. stupňa (pozri pod Vysoká škola); len tieto školy smú mať v názve slovo univerzita

Univerzity slúžia tak na vzdelávanie, ako aj na výskum.

Dejiny 
Hoci prvé univerzity nesúce tento názov vznikli až v stredoveku, korene univerzít sú v antike – v školách typu akadémie, lýcea a rétorických škôl. Priamymi predchodcami stredovekých univerzít boli potom kláštorné školy a dómové školy vznikajúce od 8. stor. 

Začiatky univerzít v pravom zmysle slova siahajú do 12. – 14. stor. stredovekej Európy. Latinský názov universitas pôvodne označoval len korporáciu učiteľov a žiakov opatrenú istými právami (universitas magistrorum et scholarium); až postupne sa aj školy ako také (dovtedy nazývané studium generale, studium) začali nazývať universitas. 

Univerzity tvorili akademickú obec riadenú vlastnými zákonmi a predpismi. Keďže sa univerzity vyvinuli z kláštorných škôl, prvé univerzity boli až do 15. stor. cirkevnými inštitúciami (pridružené ku kapitulám a pod.). Cirkev prostredníctvom nich vplývala na spoločnosť, hoci si univerzity zachovali istú samosprávu aj duchovnú autonómiu. Stredoveké univerzity boli pre každú krajinu a každý odbor iné. Zakladateľom bol väčšinou pápež, alebo cisár. Hoci sa volali „studium generale“ (všeobecné štúdium), nemali vždy všetky štyri fakulty:
 artistickú [slobodné umenia, neskôr filozofia]
 teologickú
 právnickú
 lekársku.
Podľa najstarších univerzít v Bologni a Paríži sa v Európe rozšírili najmä dva typy univerzít so zameraním na právo alebo na teológiu a filozofiu. Toto sa miestami zmenilo až v 18. storočí. Niektoré vtedajšie názvy univerzitných funkcionárov (rektor, dekan, kvestor) sú zaužívané až dodnes. 

Najstaršie univerzity:
 Salerno (koniec 11. stor., len lekárska fakulta)
 Bologna (1088/1119, len právo)
 Paríž (1150, len teologicko-filozofická fakulta)
 Modena (1175)
 Regio (1188)
 Vicenza (1204)
 Cambridge (1209)
 Palencia (1212)
 Arezzo (1215)
 Salamanca (1218)
 Padova (1222)

Pre Slovensko boli významné prvé univerzity na sever a východ od Álp (okrem Británie):
 Karlova univerzita v Prahe (1348) – prvá v strednej Európe na sever od Álp
 Krakov (1364)
 Viedeň (1365)
 Päťkostolie (1367)
 Erfurt (1379)
 Heidelberg (1385)
 Kolín nad Rýnom (1388)
 Lipsko (1409)

V 17. storočí sa spolu s osvietenstvom a priemyselnou revolúciou univerzity definitívne vymanili zo závislosti od cirkvi a stali sa väčšinou štátnymi. Latinčinu ako vyučovací jazyk postupne nahradili národné jazyky, vznikla možnosť slobodného vedeckého bádania a práce učiteľov, zmenila sa forma výučby a rozvíjali sa semináre a laboratórne cvičenia.

Moderné univerzity (od konca 18. stor.) sa od historických odlišujú najmä svojou organizačnou štruktúrou – sú rozdelené do fakúlt do špecializáciami na určité vedné oblasti. Taktiež ponúkajú aj mnohé humanitné a prírodné vedy.

Univerzity na Slovensku 
Podrobnejšie pozri článok Vysoká škola

Dejiny 
Na Slovensku vznikli do konca druhej svetovej vojny tieto univerzity (ak tak boli nazývané v čase svojho vzniku):
 1465 Universitas Istropolitana (Academia Istropolitana)
 1635 Trnavská univerzita
 1657 Košická univerzita
 1912 Alžbetínska univerzita
 1919 Univerzita Komenského (1939 – 1945 nazývaná Slovenská univerzita)
K prvému veľkému rozvoju univerzít a vysokého školstva na Slovensku došlo po vzniku prvej ČSR (1918), potom počas prvej Slovenskej republiky, potom postupne po druhej svetovej vojne a prudký nárast počtu univerzít (aj takých, ktoré sú nimi len podľa názvu) nastal v 90. rokoch 20. storočia.

Súčasnosť 
Tak ako mnohé iné vysoké školy, udeľujú univerzity akademické tituly a poskytujú bakalárske, inžinierske, magisterské, doktorské a doktorandské štúdium. 

Tak ako iné vysoké školy, môžu sa univerzity členiť na fakulty. Stanoví sa, aké odbory sa na fakulte vyučujú.

Referencie

Literatúra 
 KAMENICKÝ, Miroslav - SZÖGI, László: Študenti z Bratislavskej stolice na zahraničných univerzitách a vysokých školách do roku 1918. Bratislava : PostScriptum, 2017. 476 s. ISBN 978-80-89567-80-5
 PAULÍČEK, Igor: Idea stredovekej univerzity. In: Historická revue, roč. XXIX, 2018, č. 2, s. 44 - 51.
 VALACHOVÁ, Denisa: Pozvanie na stredovekú univerzitu. In: História revue, roč. 1., 2001, č. 4, s. 5 - 7.

Pozri aj 
 Zoznam vysokých škôl na Slovensku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Zákon o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov

 
Vzdelávanie