joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Urpínska lesostep

Urpínska lesostep je prírodná rezervácia na vrchu Urpín v Bystrickej vrchovine v katastri Radvane, mestskej časti Banskej Bystrice.

Polohopis 
Urpínska lesostep sa nachádza v južnej časti Urpína v Bystrickej vrchovine (časť Zvolenskej kotliny), asi pol kilometra južne od vrcholu, v približnej nadmorskej výške 450-500., približne 1,6 km južne vzdušnou čiarou od Námestia SNP.

Prírodná rezervácia 
Rozloha rezervácie je 50 200 m², ochranné pásmo nie je stanovené. Ochranný stupeň je číslo 4. Pamiatka bola vyhlásená v roku 1997 Krajským úradom v Banskej Bystrici Všeobecne záväznou vyhláškou č.6/1997 z 28. februára 1997. Účelom je ochrana „lesostepi s výskytom veľkého množstva vzácnych druhov hmyzu a zachovalých biotopov rastlín.“. Chránený areál spravuje Štátna ochrana prírody stredisko CHKO Poľana. Urpínska lesostep nie je súčasťou VCHÚ.

Prístup a náučný chodník 
V jeseni 2014 bol otvorený náučný chodník po Urpíne s dĺžkou  a štrnástimi informačnými tabuľami. Náučný chodník vedie od Malej stanice po serpentínach hore, okolo vrcholu Urpína, okolo Urpínskej lesostepi a po 13 zastaveniach končí na Uhlisku.

V blízkosti prírodnej rezervácie vedie  modrá turistická značka z Malej stanice.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Urpínska lesostep
 Poloha na turistickej mape

Prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Chránené územia v okrese Banská Bystrica
Zvolenská kotlina
Radvaň (Banská Bystrica)
Urpín
Geografia Banskej Bystrice
Neurochirurgia

Neurochirurgia je špecializačný odbor chirurgie, ktorý zabezpečuje prevenciu, diagnostiku, chirurgickú liečbu a rehabilitáciu ochorení, ktoré postihujú nervový systém zahŕňajúci mozog, miechu, periférne nervy a extra-kraniálny cerebrovaskulárny systém.

Štúdium

Slovensko 
Podmienkou pre zariadenie do špecializovaného štúdia v odbore neurochirurgia je absolvovanie vysokoškolského štúdia všeobecné medicíny (MUDr.).

Teoretická znalosť 
Rozsah teoretických vedomostí a znalostí na výkon špecializovaných činností sú znalosti anatómie mozgu, miechy, periférnych nervov, podporných štruktúr ako lebka, chrbtica a okolitých útvarov vrátane mikrochirurgickej anatómie. Tiež treba poznať neurofyziológiu (normálnu aj patologickú) centrálneho aj periférneho nervstva, patofyziológiu krvného prietoku mozgu a miechy, intrakraniálneho tlaku, neurofyziologické podklady pre funkčné neurochirurgické operácie. Patologicko-anatomická a patofyziologická podstata jednotlivých ochorení nervovej sústavy s praktickým zvládnutím histologického obrazu najdôležitejších ochorení, farmakoterapia pri ochoreniach nervovej sústavy, rehabilitácia pri neurochirurgických ochoreniach, osobitosti liečebných postupov u pacientov z rozličných vekových skupín, príslušné právne predpisy týkajúcich sa oblasti poskytovania liečebnej starostlivosti.

Prax 
54 mesiacov klinickej neurochirurgie na neurochirurgickom pracovisku výučbového zdravotníckeho zariadenia, 3 mesiace neurointenzívnej starostlivosti na pracovisku anestéziológie a intenzívnej medicíny, 6 mesiacov všeobecnej chirurgie, 3 mesiace úrazovej chirurgie alebo ortopédie, 3 mesiace iných chirurgických odborov hraničných s neurochirurgiou (ORL, stomatochirurgia, plastická chirurgia), 3 mesiace klinickej neurológie, 3 mesiace iných disciplín zameraných na diagnostiku ochorení nervového systému (neurofyziológia, neurorádiológia, neuropatológia), 1 mesiac gynekológie a pôrodníctva, 2 mesiace vnútorného lekárstva.

Neurochirurgické metódy 
Neurorádiológia nehrá významnú roľu v diagnostike choroby ale aj operatívnej části neurochirurgie.

Neorrádiové metody sa v modernej neurochirurgii používajú na diagnostiku a péči. Zahŕňajú predstavovani počítačovej tomografie, Predstavovanie magnetickou rezonací a magnetoencefalografie.

Pri konvenčnej otvornej operácii neurochirurg otvorí lebku aby mal dostatočne veľkú dieru aby mohol operovať mozog. Techniky s oveľa menšiemi dierami na operovani kde sa používajú mikroskopy sa v modernej medicíne zaužívajú tiež. Metody s malou kranotomií ve spojení s mikroskopickou vizualizáciou nervovej tkáne s dokonalou jasností podávajú neskutočné výsledky napriek tomu sa najviac používajú otvorená metóda a hlavne pri traumu alebo pri naléhavých situáciach.

Referencie

Zdroj 
 https://www.fmed.uniba.sk/

 
Cievna chirurgia
Plastická chirurgia

Plastická chirurgia je špecializačný odbor chirurgie, ktorý sa venuje chirurgickému opravovaniu a upravovaniu funkcie a tvaru rôznych, hlavne viditeľných častí ľudského tela, napríklad po úrazoch a popáleninách, ale tiež z kozmetických dôvodov.

Smery 
Nemecká spoločnosť pre plastickú chirurgiu rozlišuje jej „štyri časti“:
 Rekonštruktívna chirurgia sa zaoberá rekonštrukciou a opravou častí tela, ako sú vrodené malformácie, následky úrazov a operácií.
 Chirurgia ruky sa zaoberá malou, ale veľmi zložitou a pre život dôležitou časťou tela.
 Estetická chirurgia sa venuje úpravám a opravám viditeľných častí tela, najmä tváre, ale tiež odstraňovaním dôsledkov obezity, tvarovaním prsníkov, implantáciou vlasov a pod.
 Chirurgia popálenín sa zaoberá ťažkými a rozsiahlymi poškodeniami pokožky, najmä po požiaroch a nešťastiach alebo po vojnových zraneniach.

Referencie

Zdroj
Telovýchovné lekárstvo

Telovýchovné lekárstvo je samostatný klinický medicínsky odbor, ktorý sa zaoberá štúdiom reakcie a adaptácie organizmu zdravého, oslabeného, chorého a trvale zdravotne poškodeného človeka na pohybovú činnosť. Ide o odbor, ktorý spája teoretické základy pohybovej činnosti s ich klinickou aplikáciou, či už v oblasti diagnostickej, liečebnej alebo preventívnej. Svojou základnou orientáciou sa zameriava na využívanie pohybovej aktivity ako fyziologickej kompenzácie nepriaznivých životných podmienok, regenerácie síl, udržiavania telesnej a duševnej výkonnosti, dĺžky aktívneho života a na prevenciu i liečbu porúch zdravia, chorôb a úrazov. Špecializačná príprava lekára v špecializačnom odbore telovýchovné lekárstvo trvá na Slovensku 36 mesiacov.

Referencie 

Telovýchovné lekárstvo
Sazan

Sazan (, , ) je najväčší ostrov Albánska. Leží 15 km západne od mesta Vlorë. Jeho rozloha je 5,7 km2, najvyšší bod leží 342 m nad morskou hladinou. Ostrov je bez trvalého osídlenia, ale navštevuje ho spoločná taliansko-albánska pohraničná hliadka. Povrch ostrova je pokrytý makchiou, žijú na ňom početné plazy, napr. krátkonôžka štíhla. Sazan je najteplejším miestom Albánska. Za priaznivého počasia je ostrov vidieť z talianskeho pobrežia cez Otrantský prieliv.

Dejiny 
Ako prvý sa o existencii Sazanu zmieňuje Polybios. Strategicky umiestnený ostrov postupne ovládali Byzantská ríša, Benátska republika a Osmanská ríša. Roku 1815 ho ako súčasť Iónskych ostrovov zabrali Angličania. V roku 1864 prešiel pod zvrchovanosť Grécka, roku 1871 bol postavený maják. V roku 1914 Sazan obsadili Taliani, tunajšia vojenská posádka používala talianske poštové známky s pretlačou Saseno. V roku 1947 prešiel ostrov pod správu Albánska, bola tu vybudovaná námorná vojenská základňa, ktorú až do vystúpenia krajiny z Varšavskej zmluvy roku 1961 využívala Sovietska armáda. V roku 2010 bol vo vodách okolo Sazanu a neďalekého polostrova Karaburun vyhlásený morský park.

Udalosti 
 5. november 1815 - ostrov Saseno (Sazan), predtým ovládaný Benátčanmi, sa stal súčasťou britského protektorátu Republika siedmich ostrovov
 1. jún 1864 - spolu s ostatnými Iónskymi ostrovmi odovzdaný Grécku
 30. október 1914 - obsadený Talianskom
 26. apríl 1915 - Londýnskou zmluvou odovzdaný Taliansku
 2. september 1920 - Albánsko formálne odovzdáva ostrov Taliansku
 1920-1941 - včlenený do talianskej provincie Zara
 1941 - 1943 - včlenený do talianskej provincie Cattaro (súčasť Dalmátskeho guvernorátu)
 september 1943 - máj 1944 - obsadený Nemeckom
 máj 1944 - obsadený albánskymi silami
 10. február 1947 - Taliansko formálne odovzdáva ostrov Albánsku
 1947-97 - albánska vojenská základňa
 1997 - spoločná taliansko-albánska vojenská základňa
 2007 - formálne odovzdaný albánskym ozbrojeným silám

Iné projekty

Externé odkazy 
 The island of Sazan (Saseno, Σασων)

Zdroj 

Ostrovy Jadranského mora
Ostrovy Albánska
Solar Star

Solar Star je 579 megawattová (AC) fotovoltaická elektráreň pri Rosamonde v  Kalifornii. Po dokončení v júni 2015 je v súčasnosti najväčšou solárnou elektrárňou podľa inštalovanej kapacity. Používa 1,7 milióna solárnych panelov, vyrobených firmou SunPower a rozložených na viac než 13 km².

Technológia 
V porovnaní s ostatnými fotovoltaickými elektrárňami podobnej veľkosti používa Solar Star menší počet (1,7 mil) panelov s vysokou efektívnosťou namontovaných na nosičoch s jednou osou, ktoré sa otáčajú za slnkom.

Produkcia

Referencie

Externé odkazy 
 Fakty z firmy SunPower

Elektrárne v Kalifornii
Fotovoltaické elektrárne v USA
Níreďházsky okres

Níreďházsky okres (maď. Nyíregyházi járás) je okres v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg v Maďarsku. Od roku 2013 je mesto Nyíregyháza hlavným mestom župy a zároveň aj okresným mestom.

Poloha, popis 
Okres sa nachádza vo východnom Maďarsku. Nadmorská výška územia je zhruba od 100 m na severe až po 132 m na juhovýchode. Rozloha okresu je 809,61 km². Okres je pretkaný niekoľkými hlavnými cestami - č. 4 z Debrecína na sever až do Čopu, č. 36 na západ do Polgáru, č. 41 na východ cez Vásárosnamény na Ukrajinu. Okresom tiež prechádza diaľnice M3 z Budapešti ku hraniciam s Ukrajinou.

Sídla a ľudia 
Od roku 2013 je okres tvorený štyrmi mestami a jedenástich dedinami. (V tabuľke je počet obyvateľov v januári 2013.) 

V januári 2013 žilo v okrese 166 684 ľudí. Obyvatelia sú zamestnaní hlavne v poľnohospodárstve a v živočíšnej výrobe.

Okrem toho v mestách pracujú hlavne v rôznych službách. Napriek tomu je tu vysoká nezamestnanosť.

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Hepatológia

Hepatológia je odbor medicíny, ktorý zahŕňa štúdium pečene, žlčníka, žlčových ciest a pankreasu. Napriek tomu, že je považovaná za súčasť gastroenterólogie, jej rýchly rozvoj viedol v niektorých štátoch k osamostatneniu tejto vedy. Špecializovaní lekári sa nazývajú hepatológovia.

Zdroj
Baltská federálna univerzita Immanuela Kanta

Baltská federálna univerzita Immanuela Kanta (rus. Балтийский федеральный университет имени Иммануила Канта) je štátna vysoká škola v Kaliningrade v Kaliningradskej oblasti, ruskej exkláve. Je to jedna z desiatich federálnych univerzít (od roku 2010) v Rusku. 

Vznikla v roku 1947, teda krátko po pripojení tejto časti Východného Pruska k ZSSR, ako pedagogický inštitút. Meno Immanuela Kanta, nemeckého filozofa a najvýznamnejšieho kráľoveckého rodáka, jej bolo udelené ruskou vládou v roku 2005. 

V Kráľovci existovala od roku 1544 Kráľovecká univerzita (Albertina). Tá v roku 1945 zanikla a jej neformálnou nástupkyňou je dnešná Baltská univerzita.

Súčasným rektorom univerzity je Andrej Pavlovič Klemešev.

Galéria

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka 
 Oficiálna stránka

Zdroj 

Vysoké školy v Rusku
Kaliningradská oblasť
Békešskočabiansky okres

Békešskočabiansky okres () je okres v Maďarsku v Békešskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Békéscsaba.

Sídla 
 okresné mesto: Békéscsaba
 mestá:
 Csorvás
 Újkígyós
 veľká obec: Doboz
 obce:
 Csabaszabadi
 Gerendás
 Kétsoprony
 Szabadkígyós
 Telekgerendás

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Csongrádsky okres

Csongrádsky okres () je okres v južnom Maďarsku v Čongrádskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Csongrád.

Sídla 
 Csanytelek
 Csongrád
 Felgyő
 Tömörkény

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Hódmezővásárhelyský okres

Hódmezővásárhelyský okres () je okres v južnom Maďarsku v Čongrádskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Hódmezővásárhely.

Sídla 
 Hódmezővásárhely
 Mártély
 Mindszent
 Székkutas

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Kistelecký okres

Kistelecký okres () je okres v južnom Maďarsku v Čongrádskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Kistelek.

Sídla 
 Baks
 Balástya
 Csengele
 Kistelek
 Ópusztaszer
 Pusztaszer

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Makovský okres

Makovský okres () je okres v južnom Maďarsku v Čongrádskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Makov.

Sídla 
 okresné mesto: Makov
 mestá: Csanádpalota
 veľké obce: Kiszombor
 obce:
 Alberti (Csanádalberti)
 Ambrózka (Ambrózfalva)
 Apátfalva
 Földeák
 Királyhegyes
 Kövegy
 Magyarcsanád
 Maroslele
 Nagyér
 Nagylak
 Óföldeák
 Pitvaroš (Pitvaros)

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Mórahalomský okres

Mórahalomský okres () je okres v južnom Maďarsku v Čongrádskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Mórahalom.

Sídla 
 okresné mesto: Mórahalom
 obce:
 Ásotthalom
 Bordány
 Forráskút
 Öttömös
 Pusztamérges
 Ruzsa
 Üllés
 Zákányszék
 Zsombó

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Segedínsky okres

Segedínsky okres () je okres v južnom Maďarsku v Čongrádskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Segedín.

Sídla 
 okresné mesto: Segedín
 mestá: Sándorfalva
 veľká obec: Algyő
 obce:
 Deszk
 Dóc
 Domaszék
 Ferencszállás
 Klárafalva
 Kübekháza
 Röszke
 Szatymaz
 Tiszasziget
 Újszentiván

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Szentesský okres

Szentesský okres () je okres v južnom Maďarsku v Čongrádskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Szentes.

Sídla 
 Árpádhalom
 Derekegyház
 Eperjes
 Fábiánsebestyén
 Nagymágocs
 Nagytőke
 Szegvár
 Szentes

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Bélapátfalviansky okres

Bélapátfalviansky okres () je jedným zo siedmich okresov maďarskej župy Heves. Jeho centrom je mesto Bélapátfalva.

Sídla 
 okresné mesto: Bélapátfalva
 obce:
 Balaton
 Bekölce
 Bükkszentmárton
 Mikófalva
 Mónosbél
 Nagyvisnyó
 Szilvásvárad

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Jágerský okres

Jágerský okres () je jedným zo siedmich okresov maďarskej župy Heves. Jeho centrom je mesto Jáger.

Sídla 
 okresné mesto: Jáger
 mesto: Verpelét
 obce:
 Andornaktálya
 Bátor
 Demjén
 Egerbakta
 Egerbocs
 Egercsehi
 Egerszalók
 Egerszólát
 Feldebrő
 Felsőtárkány
 Hevesaranyos
 Kerecsend
 Maklár
 Nagytálya
 Noszvaj
 Novaj
 Ostoros
 Szarvaskő
 Szúcs
 Tarnaszentmária

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Füzesabonský okres

Füzesabonský okres () je jedným zo siedmich okresov maďarskej župy Heves. Jeho centrom je mesto Füzesabony.

Sídla 
V okrese sa nachádza celkom 16 miest a obcí.

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Gyöngyösský okres

Gyöngyösský okres () je jedným zo siedmich okresov maďarskej župy Heves. Jeho centrom je mesto Gyöngyös.

Sídla 
V okrese sa nachádza celkom 25 miest a obcí.

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Hatvanský okres

Hatvanský okres () je jedným zo siedmich okresov maďarskej župy Heves. Jeho centrom je mesto Hatvan.

Sídla 
V okrese sa nachádza celkom 13 miest a obcí.

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Hevesský okres

Hevesský okres () je jedným zo siedmich okresov maďarskej župy Heves. Jeho centrom je mesto Heves.

Sídla 
V okrese sa nachádza celkom 17 miest a obcí.

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Pétervásársky okres

Pétervásársky okres () je jedným zo siedmich okresov maďarskej župy Heves. Jeho centrom je mesto Pétervására.

Sídla 
V okrese sa nachádza celkom 20 miest a obcí.

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Gabriel Fahrenheit

Daniel Gabriel Fahrenheit (* 24. máj 1686, Gdansk† 16. september 1736, Haag, Holandsko) bol nemecký fyzik.

Najvýznamnejším Fahrenheitovým vynálezom je jeho skoro dokonalý ortuťový teplomer s dochovanou stupnicou. Táto stupnica sa podľa autora nazýva Fahrenheitova, odpovedajúca jednotka sa značí °F. Stupnica sa v niektorých štátoch sveta dodnes používa, a to hlavne v USA a na Jamajke.

Iné projekty

Zdroj 

Nemeckí fyzici
Osobnosti z Gdanska
Členovia Kráľovskej spoločnosti
Wayang

Wayang je jávske označenie pre tieňové bábkové predstavenie alebo predstavenie ľudských tanečníkov. Ak je termín používaný na označenie bábkového divadla, obvykle je i bábka pomenovaná Wayang. Termín pochádza z jávskeho wayang alebo indonézskeho bayang, čo znamená "tieň". Bábkové predstavenie je sprevádzané orchestrom gamelan. Od 7. novembra 2003 je tieňové bábkové divadlo Wayang národným kultúrnym dedičstvom UNESCO. To za zaradenie žiada Indonéziu, aby toto kultúrne dedičstvo zachovala.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Historical Development of Puppetry: Scenic Shades (includes informations about wayang beber, kulit, klitik and golek)
 The Wayang Golek Wooden Stick Puppets of Java, Indonesia

Zdroj 

Bábkové divadlo
Kultúra v Indonézii
Érdsky okres

Érdsky okres () je okres maďarskej župy Pest. Jeho centrom je mesto Érd. Skladá sa zo štyroch obcí.

Obce 
 okresné mesto: Érd
 mestá:
 Diósd
 Százhalombatta
 Törökbálint
 veľká obec: Tárnok
 obce:
 Sóskút, ktorá spravuje obec Pusztazámor

Zdroj 

Okresy v Maďarsku
Skalnatý potok (prítok Popradu)

Skalnatý potok je ľavostranný prítok Popradu. Pramení v južnej stene Lomnického štítu, v nadmorskej výške asi 

Potom preteká Skalnatou dolinou, kde napája Skalnaté pleso. Následne prechádza okolo svahu zjazdovky cez kosodrevinu až do Tatranských Matliarov, neskôr pokračuje smerom na Veľkú Lomnicu, kde sa vlieva do Popradu.

Povodie Popradu
Skalnatá dolina
Vodné toky v okrese Kežmarok
Vodné toky v okrese Poprad
Hluboký rybník

Hluboký rybník je prírodná rezervácia ev. č. 1888 neďaleko mesta Nasavrky v okrese Chrudim. Oblasť spravuje Agentúra ochrany prírody a krajiny ČR.

Ochrana 
Nariadením Pardubického kraja č. 6/2013 s účinnosťou od 15. januára 2014 bola pamiatka znovu vyhlásená s tým, že dôvodom ochrany je saproxylický hmyz, najmä pižmovec hnedý (Osmoderma eremita), cicavce, vtáky, obojživelníky a plazy naviazaní na mokraďové spoločenstvá a ich biotop. Predchádzajúca vyhláška OÚ Chrudim č. 3/1996 bola zrušená.

Galéria

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam chránených území v okrese Chrudim

Iné projekty

Externé odkazy  
 Vyhláška o zriadení prírodnej rezervácie.
 http://drusop.nature.cz/ost/chrobjekty/scan_vyhlasky/brow.php?frame&ID_DOC=25260&FROM_ZCHRU=1888&cacheid=1459257460479 Vyhláška 6/2013 o znovu zriadení rezervácie.
 Plán starostlivosti o PR Hluboký rybník na obdobie 2014 – 2020 (pdf)

Zdroj 

Chránené územia v okrese Chrudim
Rybníky v Česku
Povodie Chrudimky
Nasavrky
Cyklistická trasa

Cyklistická trasa alebo cyklotrasa je trasa pre cyklistov označená orientačným dopravným alebo turistickým značením. Cyklotrasa by mala účelne spájať miesta, medzi ktorými možno predpokladať cyklistickú dopravu, a to komunikáciami, ktoré sú vhodné pre jazdu na cestnom bicykli.

Cyklistická trasa môže byť vedená miestami po chodníku pre cyklistov, miestami po vozovke alebo vyhradenom vyhradenom jazdnom pruhu. Bežné cyklotrasy by mali byť vedené len po pozemných komunikáciách s povrchom cestnej kvality, niektoré sú vedené aj po nespevnených cestách v teréne.

Pre cyklistické trasy s prevažujúcim turistickým účelom sa používa aj označenie cykloturistická trasa. To sa niekedy používa aj v zúženom význame iba pre necestné trasy v náročnejšom teréne: v praxi sa náročnejšie trasy nevhodné pre cestné bicykle označujú skratkou MTB (mountain bike, horský bicykel).

Pozri aj 
 Chodník pre cyklistov
 Turistická značka
 Dopravná značka
 EuroVelo
 Cyklistické trasy na Slovensku

Externé odkazy 
 Cykloportal.sk - zoznam cyklotrás na Slovensku
 Freemap.sk - outdoorová mapa (vrátane cyklotrás) strednej európy, založená na dátach OpenStreetMap
 Eurovelo - stránky európskej siete cyklotrás
 NaKole.cz - cyklistický web v Česku

Zdroj 

Cyklistické trasy
Turistické trasy
Dopravné značky
Chodník pre cyklistov

Chodník pre cyklistov (cestička pre cyklistov, cyklistický chodník, cyklistická cesta,  cyklochodník, cyklocesta) je pozemná komunikácia alebo jej jazdný pás (nie len jazdný pruh) vyhradený dopravnou značkou pre jazdu na bicykli. Je určený len pre cyklistickú dopravu. Automobilová a motocyklová doprava je z nej vylúčená.

Chodník pre chodcov a cyklistov je oproti obyčajnej cykloceste prístupný tiež chodcom.

Chodník pre cyklistov môže byť tiež doplnený vodorovným dopravným značením (šípky, pozdĺžne čiary, priechody pre chodcov cez cestu) a môže na ňu nadväzovať prejazd pre cyklistov. V niektorých prípadoch býva pred dopravno kolíznym miestom (kríženie s pozemnou komunikáciou a pod.), kde nie je zaistený bezpečný prejazd cyklistov, chodník pre cyklistov ukončený, prípadne doplnený značkou prikazujúcou zosadnúť z bicykla, a za týmto miestom je označený znovu začiatok cyklotrasy.

Chodníky pre cyklistov sú veľmi rozšírené v niektorých západoeurópskych štátoch.

Ak nie je pruh pre cyklistov od vozovky pre ostatné cestné vozidlá oddelený fyzicky (obrubníkom, deliacim pásom, pásom zelene atď.), ide spravidla len o tzv. vyhradený jazdný pruh pre cyklistov, nie o chodník pre cyklistov. Vzťahujú sa na neho obdobne tie ustanovenia pravidiel cestnej premávky, ktoré boli písané v prvom rade pre jazdný pruh vyhradený pre autobusy alebo trolejbusy mestskej hromadnej dopravy.

Pojem chodník pre cyklistov je nutné rozlíšiť od cyklotrasy, ktorá znamená orientačné smerové vedenie cyklistov a môže byť vedená ako po chodníkoch pre cyklistov, tak i po vhodných komunikáciách spoločných s cestnou dopravou.

Galéria

Pozri aj 
 Jazdný pruh pre cyklistov
 Cyklistická trasa
 Chodník

Externé odkazy 
 Národná stratégia rozvoja cyklistickej dopravy a cykloturistiky v Slovenskej republike
 Cykloportal.sk -  zoznam cyklotrás  na Slovensku vhodných aj pre rodiny s deťmi
 Zákon o cestnej premávke

Zdroj 

Cyklistické trasy
Dopravné značky
Vislianska kosa

Vislianska kosa (, ) je piesočná kosa, vybiehajúca do Baltského mora. Je rozdelená medzi Poľsko a Rusko.

Poloha a rozmery kosy 
Vislianska kosa leží na juhovýchodnom pobreží Baltského mora (Gdanského zálivu), od ktorého oddeľuje Visliansky záliv.

Dĺžka kosy dosahuje asi . Šírka sa pohybuje od  do . Kosa vybieha z poľského územia, jej severovýchodná časť patrí do Kaliningradskej oblasti, ruskej exklávy. Poľsko-ruská štátna hranica leží  od výbežku kosy smerom na juhozápad. Na severnom pobreží Vislianskej kosy leží najzápadnejší bod Ruskej federácie.

Najvyšším bodom kosy je najvyššia stála duna v Európe Wielbłądzi Garb, ktorá sa nachádza na severovýchodnom okraji poľského mesta Krynica Morska. Jej vrchol je v nadmorskej výške

Dopravné spojenie 
Spojenie kosy s Poľskom zaisťuje cesta číslo 501, ktorá končí v mestskej časti Piaski, niekoľko kilometrov pred hranicou s Ruskom.

V súčasnosti nie je dovolené prejsť ani peši, ani automobilom poľsko-ruskú štátnu hranicu. Krajiny rokujú o zriadení hraničného priechodu, ktorý by umožnil spojenie medzi oboma časťami kosy.

Pre problémy s preplávaním poľských lodí ruskou časťou Vislianskeho zálivu na voľné more uvažuje Poľsko o vybudovaní prieplavu, ktorý by umožnil priame spojenie prístavu Elbląg s medzinárodnými vodami bez plavby cez ruské teritoriálne vody. Plavba by sa navyše podstatne skrátila.

Ruská časť kosy 
Väčšina ruskej časti kosy je neobývaná. Jediné obývané miesto sa nachádza na samej špici kosy, administratívne ide o časť mesta Baltijsk. Vďaka polohe Kaliningradskej oblasti tak ide o najzápadnejšie položené ruské sídlo. Spojenie s vlastným mestom zabezpečuje trajekt.

Asi  pred štátnou hranicou s Poľskom sa nachádzajú zátarasy, znemožňujúce ďalší pohyb na západ. Medzi zátarasami a samotnou hranicou operuje ruská pohraničná stráž.

Galéria

Referencie 

Kosy (geomorfológia)
Geografia Poľska
Geografia Ruska
Derecssko–létavértesský obvod

Derecske–Létavértesský obvod () je bývalá administratívna jednotka v Maďarsku v Hajducko-bihárskej župe. Jeho sídlom bolo mesto Létavértes.

Sídla 

Obvody v Maďarsku
Kandidát (film, 2013)

Kandidát je slovensko-český film z roku 2013 od režiséra Jonáša Karáska. Vznikol na základe rovnomennej knihy Maroša Hečka a Michala Havrana. Premiéru na Slovensku mal v októbri 2013.

Film je politickou fraškou a poukazuje hlavne na moc médií manipulovať pomocou informácií, a takisto aj na nekalé praktiky na slovenskej politickej scéne.

Film sa po uvedení stal najnavštevovanejším domácim filmom v slovenských kinách a zároveň sa prebojoval do top rebríčka návštevnosti slovenských filmov od vzniku samostatného Slovenska.

Film bol uvedený v Moskve počas Dní slovenského filmu v roku 2014 (prekladatelia Antonina Yukhimenko a Andrey Efremov) aj v Dome filmu v Moskve v máji 2015.

Dej
Dej je situovaný na Slovensku, kde prebieha kampaň na prezidenta republiky. Adam Lambert (Marek Majeský), reklamný mág a bonviván je prinútený silnou finančno-politickou skupinou urobiť kampaň na nezávislého kandidáta z ľudu, Petra Potôňa. Jeho nervy sú však po zvláštnom rozchode s manželkou, ktorý si Lambert nechce stále priznať, v dezolátnom stave a na stretnutí šéfov agentúr v reklamnom klube sa staví o celý svoj majetok, že z neznámeho Petra Potôňa urobí prezidenta. Čo je ochotný pre túto stávku urobiť, je hlavnou príbehovou líniou filmu.

Hrajú v hlavných úlohách 
Marek Majeský – Adam Lambert
Monika Hilmerová – Alena
Michal Kubovčík – Blonďáčik
Ján Jackuliak – Ivan Müller
Michal Dlouhý – Jazva
Roman Luknár – Bachratý
Pavel Nový – generál
Pavel Slabý – biskup Jozef

Zaujímavosti
 film Kandidát vyšiel v dvoch verziách, jedna bola určená pre slovenských divákov (čiastočne cenzurovaná) a druhá pre Česko a na medzinárodné filmové festivaly
 pôvodne mala vo filme zaznieť veta, v ktorej by bol vtedajší slovenský premiér Robert Fico označený za führera, napokon ju však tvorcovia filmu zo scenára vyškrtli

Referencie

Externé odkazy
 Oficiálna webstránka filmu
 Film Kandidát v Česko-Slovenskej filmovej databáze

Slovenské filmy
České filmy
Slovenské filmové komédie
České filmové komédie
Filmy podľa knihy
Filmy z 2013
Filmy ocenené Slnkom v sieti
Boris Hybner

Boris Hybner (* 5. august 1941, Vyškov† 2. apríl 2016, Praha) bol český mím, herec, režisér, scenárista, vysokoškolský pedagóg a predstaviteľ českej pantomimickej školy, otec herečky Vandy Hybnerovej.

Život 
V roku 1964 začínal v pantomimickom súbore Ladislava Fialku. V roku 1966 založil s Ctiborom Turbom pantomímu Alfréda Jarryho, v tom istom roku tento súbor zvíťazil na prvom festivale pantomímy v Litvínove. V roku 1978 založili s Ctiborom Turbom súbor Gag. V roku 1990 založil v Prahe stálu scénu Gag. Pedagogicky pôsobil na pražskej HAMU, od 19. mája 2008 bol profesorom pre odbor tanečné umenie - neverbálne a komediálne divadlo. Herca postihli dva infarkty, na ktoré 2. apríla 2016 zomrel.

Z inscenácií 
 Harakiri
 Idiot
 Na konci zahrady jménem Hollywood
 Concerto Grosso
 Mim session
 Gagman – hlavná postava v TV seriálu (1987)

Filmografia (výber) 
 Panelstory aneb Jak se rodí sídliště
 Jára Cimrman ležící, spící
 Rozpuštěný a vypuštěný
 Pelíšky
 Pupendo
 Čert vie prečo

Literatúra 
 FIKEJZ, Miloš. Český film : herci a herečky. I. díl : A–K. 1. vydání (dotisk). Praha : Libri, 2009. 750 s. ISBN 978-80-7277-332-9. S. 467.
  
 
 NOVÁK, Mirek. Jak jsme začínali, Koršach, Praha, 1994, str. 129–132, ISBN 80-900346-4-0.

Externé odkazy 
 
 
 Boris Hybner v archíve Národného divadla
 Oficiálne stránky Českej republiky
 Boris Hybner v cykle Českej televízie 13. komnata

Zdroj 

Českí herci
Českí divadelní herci
Českí filmoví herci
Českí televízni herci
Českí scenáristi
Českí divadelní režiséri
Českí choreografi
Českí univerzitní profesori
Českí vysokoškolskí pedagógovia
Mímovia
Držitelia Ceny Thálie
Osobnosti z Vyškova
Zoznam chránených vtáčích území na Slovensku

Toto je '''zoznam chránených vtáčích území na Slovensku.

K 1. januáru 2013 je na Slovensku vyhlásených všetkých 41 CHVÚ z Národného zoznamu chránených vtáčích území. V roku 2017 bolo schválených 6 Programov starostlivosti na roky 2017 - 2046 a v roku 2018 ďalších 7 na roky 2018 - 2047.

Referencie

Pozri aj 
 Národný zoznam navrhovaných chránených vtáčích území na Slovensku
 Vyhlášky CHVÚ

Zdroj 
 Natura 2000

 
Chránené vtáčie územia
Biosférická rezervácia

Biosférická rezervácia je veľkoplošné chránené územie uskutočnené v rámci medzinárodného programu UNESCO Človek a biosféra. Svetová sieť biosférických rezervácií je rozprestretá tak, aby zahŕňala všetky základné biómy Zeme. Tieto územia predstavujú reprezentatívne ukážky kultúrnych i prírodných krajín, v ktorých zároveň hrá dôležitú úlohu človek a jeho aktivity.

Väčšina biosférických rezervácií zahŕňa ako prírode blízke územie, tak aj územie narušené činnosťou človeka. To umožňuje študovať konflikty medzi človekom a prírodným prostredím a podporovať zvyšovanie biodiverzity v narušených oblastiach.

V júni 2014 existovalo 631 biosférických rezervácií v 119 krajinách sveta. Na programe Človek a príroda sa v tej dobe podieľalo viac ako 150 štátov.

Hlavné funkcie 
 Ochrana prírodnej a kultúrnej rôznorodosti 
 Podpora a zabezpečenie udržateľného rozvoja miestnych obyvateľov 
 Podpora vedy, výskumu a výchovy

Všetkým trom základným úlohám BR je prikladaná rovnaká dôležitosť a sú plnené vyvážene.

V súlade s tzv. Rámcovými stanovami programu MAB by mali BR obsahovať jednu alebo viac jadrových zón, nárazníkovú zónu a prechodovú oblasť, ktoré umožňujú diferencovane plniť všetky ich funkcie.
 A) Jadrová zóna - je zákonne podložené prírodné alebo minimálne zmenené územie alebo niekoľko území venovaných iba dlhodobej ochrane (bezzásahove územie, povolené len neinvazívne metódy vedeckých výskumov).
 B) Nárazníková zóna (alebo zóny) - je zvyčajne oblasť obklopujúca alebo spájajúca jadrové zóny. Môže však existovať aj nezávisle na jadrovej zóne. Sú v nich možné ľudské aktivity nepoškodzujúce ochranárske ciele.
 C) Prechodová zóna - je oblasť, kde je vyvíjané a propagované udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi.
 
Management biosférickej rezervácie by mal byť založený na rovnocennej, komplexnej spolupráci vedcov prírodovedných aj spoločenských odborov, ochranárskych aj rozvojových skupín, zástupcov štátnej správy a samosprávy a predovšetkým miestneho obyvateľstva.

Biosférické rezervácie na Slovensku 
Biosférická rezervácia Slovenský kras (1977)
Biosférická rezervácia Poľana (1990)
Biosférická rezervácia Východné Karpaty (1992)
Biosférická rezervácia Vysoké Tatry (1992)

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Program UNESCO Človek a biosféra
 Človek a biosféra Ústav krajinnej ekológie

Zdroj 

 
Chránené územia
UNESCO
Kolohousenka

Kolohousenka bol prvý česko-slovenský tank, ktorý vyrábala firma Škoda v polovici dvadsiatych rokov 20. storočia v troch variantoch. Bol vyvezený aj do zahraničia a v službe bol do roku 1930.

Vývoj 
V roku 1923 Česko-Slovensko zakúpilo plány od nemeckého dizajnéra ing. Heinricha Vollmera, ktorý vo svojom systéme kombinoval kolesový podvozok s pásovým. Kolesový podvozok sa mohol spúšťať a dvíhať, čo zaručovalo vozidlu optimálny výkon pri pohyboch na cestných komunikáciách, ako aj v teréne. Pásy pochádzali z traktora Hanomag WD-50. Vozidlo potrebovalo asi 15 minút na prechod z kolesového pohonu na pásový. 
Práva na výrobu získali tri spoločnosti a za krátko sa vyrobili prvé dva prototypy rady Kolohousenka pod označením KH-50. Stroje boli zo začiatku koncipované ako samohybné delá, avšak skúšky neboli uspokojivé. Prototypy sa za krátko začali kaziť a preto boli upravené a vybavené otočnou vežou s kanónom kalibru 37 mm. Neskôr bol vyvinutý nový variant s dvomi ťažkými guľometmi, ktorý dostala armáda pod označením KH-60. Tieto stroje boli vyvezené aj do Sovietskeho zväzu a Talianska. Existovali aj plány na vybavenie stroja kanónom kalibru 75 mm. Poslednou verziou bol KH-70 vybavený 47 mm rýchlopalným kanónom. Kolohousenky následne slúžili v armáde až do roku 1930, kedy boli vyradené.

Varianty 
 KH-50 - prvý prototyp. Boli vyrobené dva kusy.
 KH-60 - Vyrobených 5 prototypov, z toho 3 exportné.
 KH-70 - Boli vyrobené 2 stroje, z toho jeden bol exportovaný do Talianska

Externé odkazy 
 Článok o Kolohousenke aj s dobovými fotkami na www.wot.cz 

Ľahké tanky
Česko-slovenské tanky
Citrónovník (rod)

Citrónovník alebo (podľa niektorých názorov hovorovo ) citrus (lat. Citrus) je rod rastlín z čeľade rutovité.

Charakteristika 
Patria sem vždyzelené dvoklíčnolistové kry alebo stromy s väčšinou chutnými plodmi (tzv. citrusový plod alebo hesperídium) s vysokým obsahom vitamínu C a iných vitamínov. Pestujú sa v subtropickej oblasti celého sveta a v teplých oblastiach mierneho pásma. Pôvodom citrónovníkov je juhovýchodná Ázia. Dnešné druhy sú väčšinou hybridného pôvodu, niektoré sú až pätnásobnými hybridmi. Veľa typov vzniklo ako púčikové variácie. Keďže ide často o hybridy, je systematika citrónovníkov neustálená a sporná.

Systematika WU, G. et al. Genomics of the origin and evolution of Citrus. in: Nature 554(7692) · February 2018 Nemecko-slovenský pôdohospodársky slovník. Bratislava: Príroda. 1971, S. 366, 382
Dôležité druhy sú:
citrónovník citronátový/ citrónovník medský/ citronátovník/ staršie: citrónovník médsky (Citrus medica)
citrónovník pravý / citrónovník [v užšom zmysle]/ staršie: citrónovník limonový (Citrus limon)
pomarančovníky: 
citrónovník pomarančový (I) / pomarančovník (I) [v užšom zmysle]/ staršie: citrónovník čínsky/ staršie: citrus čínsky (Citrus sinensis)
citrónovník horký / oranžovník/ staršie: citrónovník pomarančový (II)/ staršie: pomarančovník [v užšom zmysle] (II) (Citrus aurantium)
mandarínkovníky, najmä:
citrónovník mandarínkový / mandarínkovník [v užšom zmysle]/ staršie: citrónovník mandarinkový (Citrus reticulata)
citrónovník chutný / tangerinkovník (Citrus deliciosa)
citrónovník unšiu (Citrus unshiu)
citrónovník obrovský / pumelovník / pompel / staršie: citrónovník najväčší (Citrus maxima)
citrónovník rajský / grapefruitovník / staršie: grapefruit (Citrus paradisi)
citrónovník limetový / limetka (Citrus aurantifolia)

Niekedy sa sem zaraďuje aj to, čo sa inde zaraďuje ako samostatné rody:
 citrónovníkovec/staršie: citrónovec (Poncirus), z ktorého bol donedávna známy len jeden druh citrónovníkovec trojlistý (Poncirus trifoliata/ Citrus trifoliata) a
 kumkvat (Fortunella), napr. kumkvat japonský (Fortunella japonica/Citrus japonica)
 a najnovšie aj:
 Eremocitrus s jediný druhom Eremocitrus glauca
 Microcitrus

Zdroje

Iné projekty 

Tropické ovocie
Medonosné rastliny
Klokočské skály

Klokočské skály je prírodná rezervácia ev. č. 918 v Jičínskej pahorkatine, západne od obce Klokočí v okrese Semily. Oblasť spravuje AOPK ČR Správa CHKO Český ráj.

Ochrana 
Predmetom ochrany je mimoriadne rozsiahly súvislý skalný útvar kriedového pôvodu a zvyšok reliktného bôru. Výskyt rebrovky rôznolistej.

Popis 

Klokočské skály vytvárajú skalné mesto pri hrane kvesty z kvádrových kremenných pieskovcov vrchného turónu až coniaku, naklonených na juhozápad. Najvyšší bod () leží na štruktúrne denudačnom chrbáte na juhovýchode. Mierny štruktúrny svah kvesty v strednej a severozápadnej časti rozčleňujú početné sufózne závrty, na príkrom svahu vznikli veže, stĺpy a skalné steny s tvarmi gravitačného odsadania a s hrubými úpätnými haldami. Miestami vznikli skalné výklenky, pseudokrasové jaskyne (mnohé z nich významné aj archeologicky) a skalné hríby. Skaly sú prevažne zalesnené borovicou, miestami s brezou. Na juhovýchode je zrúcanina skalného hradu Rotštejn. Sú tu horolezecké objekty. Z línie skalných terás orientovaných v smere SZ-JV sú ďaleké výhľady na severné pohoria cez Rovenskú brázdu.

Geomorfologické členenie 
Pod názvom Klokočská kvesta je to súčasne časť geomorfologickej jednotky patriacej do celku Jičínská pahorkatina, podcelku Turnovská pahorkatina, okrsku Turnovská stupňovina a podokrsku Klokočské-rovenskej kvesty.

Prístup 
Skaly sa rozkladajú zhruba medzi skalným hradom Rotštejn a dedinou Rohliny. Po hrane skál prechádza najskôr žltá turistická značka, od rázcestia Klokočské průchody potom červená značka.

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam chránených území v okrese Semily
 Rotštejn - skalný hrad

Iné projekty

Externé odkazy 
 Na Skalnimesta.cz
 Na Turistika.cz
 Na stránkach Libereckého kraja

Zdroj 

Chránené územia v okrese Semily
Chránená krajinná oblasť Český ráj
Skalné útvary v Česku
Skalné mestá v Česku
Jičínská pahorkatina
Klokočí (okres Semily)
Mírová pod Kozákovem
Časti geomorfologických jednotiek v Česku
Larry Linville

Larry Linville (* 29. september 1939, Ojai, Kalifornia, USA†  10. apríl 2000, New York, New York, USA) bol americký herec a komik, ktorý sa preslávil predovšetkým svojou rolou majora Franka Kuniksichta Burnsa v americkom komediálnom seriáli M*A*S*H (1972 - 1983).

Po ukončení štúdia leteckého inžinierstva odišiel v roku 1959 do Londýna, kde študoval herectvo. Potom začal hrať v rôznych divadlách. Jeho prvá filmová rola bola vo filme M.D. Marcus Welby (1969). Najväčšia sláva sa dostavila so seriálom M*A*S*H.

Zomrel 10. apríla 2000 v newyorskej nemocnici na zápal pľúc po operácii rakoviny pľúc.

Filmografia 
 M.D. Marcus Welby (1969)
 Vanished (1971)
 Kotcha (1971) 
 The Stepmother (1972)
 The Night Stalker (1972) 
 M*A*S*H (TVS, 1972 - 1977) 
 Grandpa Goes to Washington (1978)
 A Christmas for Boomer (1979) 
 Checking In (1981) 
 The Girl, the Gold Watch & amp; Dynamite (1981)
 Herbie, the Love Bug (1982)
 Night Partners (1983)
 To je vražda, napísala (1985-1995) 
 Paper Dolls "  (1985) -
 Pozemšťanky sú povoľné (1988)
 ''Milión k jednej (1994)
 Crazy for You ''' (1999)
 West From North Goes South  (2000)

Iné projekty

Externé odkazy

Zdroj 

Filmoví herci USA
Televízni herci USA
Divadelní herci USA
Osobnosti z Kalifornie
SpaceX CRS-6

SpaceX CRS-6 (SpX-6) bola zásobovacia misia na Medzinárodnú vesmírnu stanicu (ISS). Let odštartoval 14. apríla 2015 pomocou nosnej rakety Falcon 9 s kozmickou loďou Dragon firmy SpaceX, u ktorej si zásobovací let objednala NASA v rámci programu komerčných dopravných letov. Misia skončila návratom lode do Tichého oceánu dňa 21. mája 2015. Pre spoločnosť SpaceX to bol šiesty zásobovací let k ISS z celkom dvanástich objednaných.

Priebeh letu 

Raketa Falcon 9 v1.1 odštartovala z Cape Canaveral dňa 14. apríla 2015 o 20:10:41 svetového času (UTC) a k stanici dorazila 17. apríla. Prvý pokus o štart, naplánovaný na 13. apríla 2015 o 20:33 UTC, bol prerušený tri minúty pred štartom z dôvodu nepriaznivých meteorologických podmienok.

Loď Dragon na stanicu priviezla celkovo 2 015 kg jedla, zásob a vedeckých experimentov. Z toho 500 kg tvorili zásoby a vybavenie pre posádku ISS, 518 kg technické vybavenie pre ISS, 16 kg počítače a elektronické zariadenia a 23 kg technické vybavenie potrebné pre výstupy do vesmíru. Zvyšných 884 kg tvorilo vedecké vybavenie a experimenty (väčšinou biologický výskum). Dragon na ISS priviezol tiež 15 malých satelitov, ktoré boli vypustené z modulu Kibó. 

Dňa 21. mája 2015 došlo k odpojeniu od stanice a následnému návratu späť na Zem (do Tichého oceánu), s nákladom 1 370 kg vedeckého vybavenia a odpadu.

Test záchrany prvého stupňa nosnej rakety 
Okrem primárneho cieľa misie, dopravy nákladu k ISS, bol naplánovaný test záchrany prvého stupňa nosnej rakety Falcon 9, pretože spoločnosť SpaceX vyvíja znovupoužiteľné raketové nosiče. Pár minút po štarte sa po oddelení 1. a 2. stupňa rakety mal 1. stupeň preorientovať, zážihom motorov zbrzdiť, kontrolovane zostúpiť späť do atmosféry a pomocou hypersonických mrežových kormidiel a ďalšieho zážihu motorov pristáť v Atlantickom oceáne na špeciálnej plávajúcej plošine. Prvý stupeň na plošine skutočne pristál, ale kvôli prílišnej bočnej rýchlosti sa vzápätí po dosadnutí prevrátil a explodoval.

Rovnaký pokus sa uskutočnil už v januári 2015 pri misii CRS-5. Raketa vtedy tiež presne trafila plávajúcu plošinu, ale pristála príliš tvrdo a bola úplne zničená. Ďalší pokus o pristátie na plávajúcej plošine sa mal uskutočniť v júni 2015 pri misii CRS-7. Raketa však pri štarte zlyhala a explodovala.

Galéria

Iné projekty

Externé odkazy 
 NASA
 SpaceX/NASA CRS-6 press kit

SpaceX
Medzinárodná vesmírna stanica
Kozmonautika v 2015
Emisná norma Euro

Emisná norma Euro je záväzná norma Európskej únie stanovujúca limitné hodnoty škodlivín vo výfukových exhaláciách benzínových a naftových motorov pre motorové vozidlá v závislosti hmotnosti škodliviny na prejdenej vzdialenosti. Normy stanovujú limity oxidu uhoľnatého (CO), uhľovodíkov (HC), oxidov dusíka (NOx) a pevných častíc (PM); nezaoberajú sa oxidom uhličitým ani sírnymi zlúčeninami. Norma je vydávaná v postupne sa sprísňujúcich číslovaných verziách; normy pre osobné automobily a ľahké úžitkové automobily sú číslované arabskými číslicami, normy pre ťažké nákladné automobily a autobusy rímskymi číslicami. Limity sa vzťahujú na vozidlá novo uvedené na trh.

História 
Prvá emisná norma začala platiť v Kalifornii roku 1968; prvou európskou normou bola norma EHK 15 z roku 1971.
 Euro I (1993)
 Euro II (1996) 
 Euro III (2000) 
 Euro IV (2005) 
 Euro V (september 2009) 
 Euro VI (september 2014)

Limity škodlivín 
Limity škodlivín v gramoch na kilometer:

Benzínové motory

Naftové motory

Legenda 
 CO oxid uhoľnatý
 HC uhľovodíky
 NOx oxidy dusíka
 PČ pevné častice

Externé odkazy 
 Jan Sajdl: Emisná norma EURO, Autolexicon.net, nedatované

Zdroj 

Emisie dopravných prostriedkov
Ekológia automobilov
Smernice Európskej Únie
Štandardy v automobilovom priemysle
SpaceX CRS-7

SpaceX CRS-7 (SpX-7) bola zásobovacia misia na Medzinárodnú vesmírnu stanicu (ISS), ktorá skončila haváriou nosnej rakety a stratou lode. Let odštartoval 28. júna 2015 pomocou nosnej rakety Falcon 9 s kozmickou loďou Dragon firmy SpaceX, u ktorej si zásobovací let objednala NASA v rámci programu komerčných dopravných letov, ale 139 sekúnd po štarte došlo k anomálii a následnému rozpadu a výbuchu rakety.

Plán misie 

Zásobovacia loď Dragon mala na ISS doviezť 1 952 kilogramov nákladu. Okrem zásob pre posádku, vybavenia stanice a mnohých vedeckých experimentov išlo hlavne o nové spojovacie zariadenie a oblek pre výstupy do vesmíru. Loď mala zostať pri stanici päť týždňov a potom sa so 640 kilogramami nákladu (odpadom a výsledkami experimentov) vrátiť späť na Zem (do Tichého oceánu).

Počas misie malo tiež dôjsť k testu záchrany prvého stupňa nosnej rakety, ktorý sa po oddelení od druhého stupňa mal pokúsiť pristáť na špeciálnej plávajúcej plošine (pomenovanej Of Course I Still Love You) v Atlantickom oceáne.

Štart a havária 

Po niekoľkých odkladoch bol štart stanovený na 28. júna 2015 o 14:21:11 svetového času (UTC) z Cape Canaveral. Štart prebehol bez komplikácií, ale po 139 sekundách letu, ešte pred oddelením 1. stupňa rakety, došlo v 2. stupni k anomálii, ktorá spôsobila rozpad a výbuch rakety. Podľa predbežného záveru vyšetrovania haváriu pravdepodobne spôsobila prasknutá vzpera, kvôli ktorej sa odtrhla tlaková fľaša s héliom, čo viedlo k výbuchu nádrže s tekutým kyslíkom. Loď Dragon nebola zničená v dôsledku explózie, osudným sa jej stal až dopad na hladinu Atlantického oceánu. Elon Musk sa následne nechal počuť, že keby boli palubné počítače kapsule vhodne naprogramované, tak by loď pomocou svojich padákov dopad úspešne prežila.

Dôsledky 
Posádka Medzinárodnej vesmírnej stanice vďaka dostatočnému množstvu zásob haváriou ohrozená nebola. NASA vyčíslila škodu z neuskutočnenej misie na 110 miliónov dolárov. Firma SpaceX kvôli havárii ďalšie plánované lety rakety Falcon 9 pozastavila. Dňa 1. septembra 2015 riaditeľka SpaceX, Gwynne Shotwellová, oznámila, že k ďalším letom dôjde až o niekoľko mesiacov, a to s vylepšenou verziou rakety.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Mission Overview
 Press Kit

SpaceX
Medzinárodná vesmírna stanica
Kozmické katastrofy
Kozmonautika v 2015
Jakub (chránený areál)

Jakub je chránený areál v katastrálnom území Kostiviarska, v mestskej časti Jakub severnej časti Banskej Bystrice. Leží v ochrannom pásme Národného parku Nízke Tatry.

Polohopis 
Chránený areál Jakub sa nachádza v doline Roháčovo v podcelku Bystrické podolie Zvolenskej kotliny, približne 3,55 km severne vzdušnou čiarou od Námestia SNP. Chránené územie je v nadmorskej výške približne  V blízkosti areálu vedie Železničná trať Zvolen – Vrútky.

Prírodné pomery 
Z geologického hľadiska je „územie budované mohutným karbonátovým súvrstvím - titón, neokóm križnanského príkrovu. Súvrstvie je budované v spodnej časti lavicovitými, sivými až tmavosivými slienitými vápencami, s lokálnymi polohami slieňov a slienitých bridlíc, vo vrchnej časti súvrstvia dominujú slienité bridlice a slieňovce s polohami vápnitých pieskovcov a jemnozrnných vápencov.“ Klimaticky je areál v „mierne teplej, veľmi vlhkej vrchovinovej klimatickej oblasti“.

Prírodná rezervácia 
Rozloha rezervácie je 127 043 m², ochranné pásmo nie je stanovené. Ochranný stupeň je číslo 4. Chránený arál bol vyhlásený v roku 1999 Krajským úradom v Banskej Bystrici Vyhláškou č.3/1999 z 25. marca 1999. Účelom je ochrana „teplomilných rastlinných a živočíšnych spoločenstiev s vysokou druhovou diverzitou na relatívne malom území. Výskyt mnohých ohrozených a chránených druhov živočíchov a rastlín, predovšetkým z čeľade vstavačovitých.“. Chránený areál spravuje Štátna ochrana prírody stredisko NAPANT. Jakub nie je súčasťou VCHÚ.

Prístup a náučný chodník 
Areálom prechádza náučný chodník, ktorý má „prírodovedno-ochranárske zameranie“. Vychádza od kostola v mestskej časti Jakub a obsahuje 11 zastávok a 5 informačných panelov. Slávnostne otvorený bol 21. septembra 2004.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Jakub
 Poloha na turistickej mape
 Náučný chodník Jakub (nová verzia)
 Náučný chodník Jakub (pôvodná verzia)

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Banská Bystrica
Jakub (Banská Bystrica)
Geografia Banskej Bystrice
Chránené územia Národného parku Nízke Tatry
Majstrovstvá sveta v krasokorčuľovaní 2017

Majstrovstvá sveta v krasokorčuľovaní 2017 bude 107. ročník medzinárodnej súťaže krasokorčuliarov, ktorá je každoročne organizovaná Medzinárodnou korčuliarskou úniou (ISU). 

Súťaž sa bude konať v roku 2017 vo fínskom meste Helsinki. Majstrovstvá budú prebiehať v štyroch kategóriách - muži, ženy, športové dvojice a tanečné páry.

Na základe výsledkov súťaže získajú krajiny počty miesteniek pre svojich reprezentantov na nasledujúce majstrovstvá sveta a na Zimné olympijské hry 2018.

Účastníci

Právo účasti 
Právo zúčastniť sa majstrovstiev majú športovci krajín, ktoré sú členmi Medzinárodnej korčuliarskej únie a ktorí 1. júla 2016 dosiahnu vekovú hranicu 15 rokov. Na základe výsledkov na predchádzajúcich majstrovstvách sveta majú jednotlivé krajiny právo nominovať medzi jedným až troma účastníkmi do každej disciplíny. Každý národný krasokorčuliarsky zväz si môže nastaviť vlastné kritériá, podľa ktorých nominuje svojich účastníkov. Okrem týchto základných pravidiel bola ako kvalifikačné kritérium určená minimálna hodnota technických elementov, ktorú musia športovci prekročiť.

Program podujatia 
Program podujatia zatiaľ nebol zverejnený.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka ISU 
 Oficiálna stránka podujatia  

Šport v 2017
Majstrovstvá sveta v krasokorčuľovaní
Krasokorčuľovanie
2017 vo Fínsku
Šport v Helsinkách