Prešov

Prešov  (, , ) je krajské mesto ležiace v Prešovskom kraji. Prešov má približne 84 824 obyvateľov (k 1.1.2021) a je tak tretím najľudnatejším mestom na Slovensku. Má štyri katastrálne časti: Prešov, Šalgovík, Solivar a Nižná Šebastová. Patrí do košicko-prešovskej aglomerácie a je prirodzeným kultúrnym, hospodárskym, dopravným a administratívnym centrom regiónu Šariš.

Polohopis 
Mesto Prešov leží vo východnej časti Slovenska na sútoku riek Torysa a Sekčov v Košickej kotline. Obklopujú ho Slanské vrchy z východu a Šarišská vrchovina zo západu. V meste sa križujú cesty I/18 (PopradMichalovce), I/68 (smer Stará Ľubovňa), I/20 (smer Košice) a buduje sa juhozápadné prepojenie diaľnice D1 (PopradKošice). Prešovom vedie železničná trať Košice – Muszyna, na ktorú sa pripájajú trate do Humenného a Bardejova. Košice ležia  južne, Poprad  západne, Bardejov  severne a Vranov nad Topľou  východne.

Časti mesta 
Samosprávne mestské časti. Územné obvody samosprávnych mestských častí:

 Obvod číslo 1: Sídlisko III, Sídlisko Mladosť, Rúrky
 Obvod číslo 2: Sídlisko II, Kalvária, pod Kamennou baňou, pod Wilecovou hôrkou, Borkút, Vydumanec, Kvašná voda, Cemjata
 Obvod číslo 3: sever mesta, Mier, Šidlovec, Dúbrava, Surdok, Kúty, Širpo, Nižná Šebastová
 Obvod číslo 4: stred mesta – Staré mesto, Táborisko, Sídlisko Duklianskych hrdinov
 Obvod číslo 5: Solivar, Soľná Baňa, Šváby, Delňa, Tichá Dolina
 Obvod číslo 5,5: Šimonov
 Obvod číslo 6: južná časť sídliska Sekčov – stavba 14
 Obvod číslo 7: severná časť sídliska Sekčov – stavba 57, Šalgovík

Katastrálne mestské časti: Prešov, Nižná Šebastová, Solivar, Šalgovík, Cemjata

Ostatné časti: Delňa, Dúbrava, Kalvária, Rúrky, Soľná Baňa, Šarišské Lúky, Širpo, Šidlovec, Táborisko, Teľov, Vydumanec, Borkút, Kúty, Surdok

Sídliská: Duklianskych hrdinov, Mier, Mladosť, Sekčov, Sídlisko II, Sídlisko III, Šváby

Osady: Išľa, Okruhliak, Pustá dolina

Bývalé mestské časti: Haniska (19701990), Ľubotice (19701990), Šarišské Lúky (19701990, od roku 1990 súčasť obce Ľubotice)

V posledných rokoch a v súčasnosti sa realizuje výstavba nových rezidenčných štvrtí a satelitných mestečiek v Prešove a to najmä v mestských častiach Šidlovec, Solivar, Šalgovík, Tichá dolina, či Surdok.

Vodné toky 

 Torysa s prítokmi:
 Šidlovský potok (Ľ)
 Vydumanec (P)
 Malkovský potok (P)
 Sekčov (Ľ)
 Delňa (Ľ).
 Do Sekčova ďalej ústia:
 Šebastovka (Ľ)
 Ľubotický potok (Ľ)
 Šalgovícky potok (Ľ)
 Soľný potok (Ľ)
 Baracký potok (P)

Dejiny 
Počiatky osídlenia tohto územia siahajú až do doby kamennej, čo dokazujú aj významné archeologické nálezy nájdené v údolí potoka Delňa. Ďalšie stopy existencie osídlenia územia dnešného Prešova pochádzajú z doby bronzovej, keď tu boli objavené bronzové predmety, keramika, ale aj železný nožík a ihlice. Nález zlatých a strieborných rímskych mincí patrí k veľmi cenným dôkazom o existencii hospodárskych stykov tohto územia s Rímskym impériom. Historicky doložené je aj osídlenie územia Prešova Slovanmi z prelomu 8. a 9. storočia.

Začiatkom 12. storočia bolo toto územie začlenené do uhorského štátu. Prvá písomná zmienka o Prešove sa nachádza v listine kráľa Belu IV. z roku 1247. V tom istom storočí v roku 1299 udelil kráľ Ondrej III. Prešovu mestské výsady, ktoré rozšíril kráľ Ľudovít I. v roku 1374, čím sa mesto Prešov stalo slobodným kráľovským mestom.

V 14. a 15. storočí zaznamenalo mesto mimoriadny hospodársky rozkvet, zakladali sa tu cechy (kožušnícky, kováčsky, krajčírsky, obuvnícky a podobne) a v tom čase tu žilo okolo dvetisíc ľudí zaoberajúcich sa prevažne remeslom. V roku 1455 dostalo mesto od kráľa Ladislava Pohrobka svoj prvý mestský znak. Vďaka hospodárskej prosperite mesta 15. storočie znamenalo aj rozvoj stavebného ruchu, ktoré sa odzrkadlilo na honosnej architektúre meštianskych domov.

Vývoj mesta v 16. a 17. storočí ovplyvnili šíriaca sa reformácia a protihabsburské povstania. Mesto postihli aj živelné pohromy, mor, požiare a jeho úpadok sa prehlboval. Do histórie sa zapísal rok 1687 známy ako prešovské jatky, keď bolo na námestí na výstrahu kruto popravených 24 mešťanov za podporu Imrichovi Tökölimu, vodcovi protihabsburského povstania. K oživeniu mesta došlo koncom 18. a začiatkom 19. storočia, keď sa obyvateľstvo Prešova doplnilo prisťahovalcami z iných miest. Zriadením gréckokatolíckej eparchie v roku 1816 sem začal prichádzať väčší počet Rusínov a koncom 18. storočia sa tu vytvorila aj hebrejská komunita. Veľký hospodársky význam pre mesto mala výroba soli, a preto v 19. storočí bol zastaraný systém ťaženia soli nahradený modernejším rozsiahlym komplexom.

Prehľad významných historických udalostí 

 4. – 5. stor. – príchod Slovanov na územie Prešova
 7. november 1247 – prvá písomná zmienka o Prešove
 1299 – udelenie mestských práv uhorským kráľom Ondrejom III.
 1412 (80. roky 15. storočia) – Prešov patrí do Pentapolitany (spoločenstvo 5 kráľovských miest – Prešov, Košice, Bardejov, Levoča, Sabinov)
 1429 – prvá zmienka o mestskej škole v Prešove
 1453 – prvý erb Prešova
 1455 – udelenie práva mesta Prešov usporadúvať výročný trojdňový jarmok od kráľa Ladislava V. Pohrobka
 1502 – 1505 – začiatok stavby Dómu sv. Mikuláša
 1647 – svätenie Evanjelického a.v. chrámu Svätej Trojice
 1667 – Kolégium v Prešove, evanjelické vzdelanostné centrum horného Uhorska, Národná kultúrna pamiatka
 1687 – Caraffove jatky, 24 popravených mešťanov
 1703 – začiatok najmohutnejšieho protihabsburského povstania na čele s Františkom II. Rákocim
 Koniec 18. storočia – príchod prvých Židov do Prešova
 1816 – Prešov sa stáva sídlom samostatného gréckokatolíckeho biskupstva
 1848 – stavba 1. židovskej synagógy
 1886, 1887 – veľké ničivé požiare postihujú Prešov
 1. novembra 1918 – v popoludňajších hodinách bolo na námestí popravených 41 vojakov a 2 civilisti. Táto udalosť je známa aj ako Prešovská vzbura.
 16. 6. 1919 – z balkóna radnice bola vyhlásená Slovenská republika rád
 1923 – 1924 – stavba secesnej budovy Bosákovej banky
 20.12.1944 -  bombardovanie mesta pripomína malý pamätník na Konštantínovej ulici
 19. 1. 1945 – oslobodenie Prešova Červenou armádou, koniec 2. svetovej vojny pripomína Pamätník osloboditeľom
 1950 – centrum sa stáva mestskou pamiatkovou rezerváciou
 1972 – Solivary sa stávajú národnou kultúrnou pamiatkou
 2. 7. 1995 – pápež Ján Pavol II. navštívil Prešov

Najvyšší predstavitelia mesta 

Udelením mestských privilégií v roku 1299 získali Prešovčania právo voliť si svojho richtára. Takýto richtár stelesňoval najvyššiu výkonnú a súdnu moc v meste. Bol volený spomedzi vážených mešťanov obyčajne na jeden rok. Prvým richtárom v meste Prešov, ktorého meno sa zachovalo, bol Hanus zvaný Ogh, ktorý sa v historických prameňoch spomína už v roku 1314. Kompletný zoznam všetkých richtárov Prešova sa však podarilo historikom skompletizovať až od roku 1497. Prvýkrát sa žena stala najvyšším predstaviteľom Prešova roku 2014, kedy sa víťazkou volieb stala Andrea Turčanová. Vo voľbách roku 2018 upevnila svoje postavenie a voľby na primátorku mesta Prešov vyhrala.

Vojsko 

Prešov mal už v stredoveku  významné geografické postavenie, pretože sa rozprestieral na križovatke obchodných ciest a zároveň patril aj do dôležitého obranného systému vznikajúceho uhorského štátu. Tu niekde siahajú počiatky vojska v Prešove, lebo do týchto oblastí prišli maďarské kmene a ich spojenci, ktorými boli vojensko-strážne družiny ázijských etník, aby zakladali strážne osady a pevnosti na obranu vznikajúceho Uhorska pred útokmi nepriateľov. Dodnes sa po nich zachovali mená blízkych kopcov Veľká a Lysá stráž.

Mesto malo vlastnú posádku pravdepodobne už od roku 1374, keď dostalo právo na vybudovanie obranných múrov s baštami a vežami od kráľa Ľudovíta I. Význam vojenskej posádky určite vzrástol aj preto, že mesto Prešov sa v 14. storočí stalo slobodným kráľovským mestom. Na konci 16. storočia počas 15-ročnej vojny s Tureckom muselo mesto vydržiavať početné cisárske vojsko. Od roku 1604, keď vypuklo prvé z celého radu protihabsburských povstaní uhorských stavov, až do roku 1710, keď mesto kapitulovalo pred silným habsburským vojskom, bol Prešov mnohokrát obliehaný rôznymi vojskami povstalcov, ba aj cisárskymi vojskami. Napríklad: Bočkajovi povstalci, vojská generála Basta, povstalci Juraja I. Rákociho, Vešeléniho sprisahanie, kuruckí povstalci, Tököliho povstanie, Prešovské jatky generála Caraffu a povstalci vedení Františkom II. Rákocim. Prešov potom až do roku 1848 rozkvital, lebo nezažil žiadnu vojnu.

Revolučné roky 1848/49 stiahli do víru udalostí nielen slobodné kráľovské mesto Prešov, ale celú krajinu. Mestiatok dobrovoľníkov. Vzhľadom na svoju strategickú polohu zažil Prešov počas tohto obdobia niekoľkokrát striedanie vojenských síl. Napríklad cisárske vojsko generála Schlicka vystriedala Görgeyho uhorská armáda, túto zakrátko vystriedali rakúske a slovenské dobrovoľnícke jednotky, aby ich zasa vystriedali cisárski vojaci spolu s ruskou armádou. O tom, že vojenský význam Prešova naďalej vzrastal, svedčí aj údaj zo sčítania ľudí z roku 1900, keď zo 14 447 obyvateľov Prešova bolo až 1349 vojakov. Tunajšia vojenská posádka pozostávala z niekoľkých jednotiek spoločnej armády a domobrany, z ktorých najväčší bol 67. cisársky a kráľovský peší pluk. Útrapy prvej svetovej vojny a najmä jej koniec veľmi tragicky zasiahli do života Prešova, lebo 1. novembra 1918 pod vplyvom revolúcie v Budapešti odopreli vojaci 67. pluku a niektorých ďalších menších prešovských útvarov poslušnosť svojim veliteľom a v meste Prešov vyrabovali niektoré obchody. Po príchode vojenských posíl boli vzbúrenci pozatýkaní a napriek tomu, že počas nepokojov nedošlo k žiadnym stratám na životoch, odsúdil štatariálny súd účastníkov vzbury na trest smrti. Ten istý deň 1. novembra 1918 bolo na námestí popravených 41 vojakov a 2 civilisti. Táto udalosť je známa aj ako Prešovská vzbura.  Zničujúce pre mesto Prešov bolo aj  bombardovanie mesta 20.12.1944.

Od 4. júla 1945, krátko po skončení Druhej svetovej vojny, boli na území Československa vojenské útvary reorganizované podľa vzoru Červenej armády. Od tejto doby sídlili v meste Prešov nasledujúce vojenské veliteľstva: veliteľstvo pešieho pluku, veliteľstvo streleckej divízie, veliteľstvo tankovej divízie, veliteľstvo motostreleckej divízie, veliteľstvo mechanizovanej divízie, veliteľstvo armádneho zboru, veliteľstvo mechanizovanej brigády.

Od roku 1918 do roku 2019 boli do generálskych hodností vymenovaní títo vojaci, ktorí sa narodili v Prešove brigádny generál František Bartko, generálmajor Vojtech Gejza Danielovič, generálporučík Alexander Mucha, brigádny generál Ing. Karol Navrátil, brigádny generál Ing. Ivan Pach, generálmajor Emil Perko, generálmajor Jozef Zadžora.

Obyvateľstvo

Náboženstvo

Rímskokatolícka cirkev 
Prešov je sídlom rímskokatolíckej konkatedrály svätého Mikuláša. Mesto je súčasť metropolitnej Košickej arcidiecézy.

Gréckokatolícka cirkev 
Prešov je sídlom slovenskej gréckokatolíckej metropolie a prešovskej gréckokatolíckej archieparchie, ktorá bola založená 3. novembra 1815 cisárom Františkom II. (na základe patronátneho práva) a kanonicky erigovaná 22. septembra 1818 rímskym pápežom Piom VII. Dňa 30. januára 2008 bola povýšená na archieparchiu a stala sa zároveň centrom metropolie. Katedrálnym chrámom je chrám svätého Jána Krstiteľa na Hlavnej ulici.

Pravoslávna cirkev 
Prešovská pravoslávna eparchia vznikla po druhej svetovej vojne rozdelením Mukačevsko-prešovskej pravoslávnej eparchie. Katedrálny chrám svätého kniežaťa Alexandra Nevského bol postavený v rokoch 1946 – 1950 v tradičnom ruskom štýle.

Evanjelická cirkev a. v. 
Prešov je aj sídlom biskupstva Evanjelickej cirkvi a. v.

Náboženské vzdelávanie 
V meste sú dve teologické fakulty – Gréckokatolícka teologická fakulta a Pravoslávna bohoslovecká fakulta. Obidve sú súčasťami Prešovskej univerzity v Prešove.

Percentuálny podiel náboženstiev 
V sledovanom období medzi rokmi 1880 až 2011 je zreteľný pokles počtu židov, rímskych katolíkov a luteránov. Naopak vidíme nárast počtu ateistov, gréckych katolíkov a nezistených.

Kultúra

Divadlá 
 Divadlo Alexandra Duchnoviča (DAD)
 Divadlo Jonáša Záborského (DJZ)
 Divadlo pre deti CILILING (www.cililing.sk)
 Detské divadlo Babadlo
 Detské divadlo DRaK
 Divadlo Portál
 Divadelné štúdio na Hlavnej
 Divadlo Erika Németha
 Prešovské národné divadlo (PND)
 Park kultúry a oddychu Čierny orol
 Viola - centrum pre umenie
 Wave~centrum nezávislej kultúry

Múzeá 
 Krajské múzeum
 Múzeum rusínskej kultúry SNM
 Múzeum Solivar
 Barkányova zbierka judaík – expozícia Múzea židovskej kultúry v Prešovskej synagoge
 Múzeum vín

Galérie 
 Šarišská galéria
 Galéria v Caraffovej väznici
 Galéria Múr
 Creative Design Gallery
 Galéria Átrium
 J.D Galéria J.L - exteriérová galéria na Okružnej ulici, znázorňujúca maľby historického Prešova

Knižnice 
 Knižnica P. O. Hviezdoslava v Prešove
 Štátna vedecká knižnica Prešov
 Univerzitná knižnica Prešovskej univerzity v Prešove

Kiná 
 Scala (bývalé  kino Panoráma)
 Cinemax Max (5 sál)
 Cinemax Novum (8 sál)
 Star OC Eperia  (5 sál)
 Záhradné kino
 Amfiteáter Prešov

Veda 
 Krajská hvezdáreň a planetárium
 Unipolab - vedecký park Prešovskej univerzity

Hudba 
Vďaka čulému hudobnému životu a úspechom prešovskej hudobnej produkcie si mesto Prešov vyslúžilo prezývku "slovenský Seattle" či "mesto hudby" už dávnejšie, a to hlavne prostredníctvom médií. Mnohí prešovskí hudobníci však nepôsobia len v rámci rodného mesta či regiónu, ale úspechy žnú aj v rámci celého Slovenska, okolitých štátov, či dokonca Európy.

K hudobnému životu mesta, v minulosti i dnes, však neprispieval len počet mainstreamovo úspešných hudobníkov, ale aj viac či menej (ne) známe skupiny a hudobné subkultúry, stabilne pôsobiace v podhubí mesta (žánrovo: metal, punk, alternatívna scéna, gospel, pop-rock, folk, jazz, country), koncertné miestnosti a kluby (Véčko, Bizarre, Christiania, City Club, Stromoradie, Za Siedmimi oknami, Wave, Ester rock club, Netopier, Staré Mexiko, Insomnia), rockové predstavenia kapiel s dlhoročnou tradíciou (Rocková liga, vyše 20. ročníkov, Prešovský študentský Liverpool, 6. ročníkov, Rebrík), ale aj festivaly (Sigortus, Dobrý festival, (t)urbanfest, ImROCK FEST, East Side Music Festival, Festival zlej hudby, Farfest, či Jazz Prešov).

Medzi dôležité podujatia patria aj Dni mesta Prešov, ktoré sa konajú každoročne pri príležitosti osláv prvej písomnej zmienky mesta (k roku 2021, 774. výročie). Súčasťou osláv bývajú open-air koncerty priamo v centre na Hlavnej ulici, pričom sa na ročníkoch vystriedali viacerí hostia domácej i európskej alternatívnej scény. Patrili k nim napr. Deti Picasso (Rusko), Myster Möbius (Francúzsko/Maďarsko), Masfél (Maďarsko), Pražský Výběr II.; Laura a její tygři (Česko), Srečna Mladina (Slovinsko), Squartet (Taliansko), ale aj slovenské skupiny Heľenine Oči, Chiki liki tu-a, Arzén, Mango Molas, Alter Ego, Karpatské chrbáty a Komajota.

Súčasťou poniektorých ročníkov osláv mesta bývajú aj vedľajšie pódiá, kde môžu svoje šťastie skúšať aj mladé kapely.

V roku 2009 vznikol prvý prešovský filmový festival s názvom Bastion film festival. Festival sa koná na historickej hradbe za františkánskym kostolom. Organizátormi sú PKO Prešov a prešovský skladateľ a gitarista David Kollar.

Neustály prílev a modifikácia hudobných skupín, ktoré sa mnohokrát presadia i v rámci celého Slovenska, si po mnohých rokoch vyžiadala zdokumentovanie, ktoré sa uskutočnilo prostredníctvom internetovej databázy prešovských kapiel a interpretov pod názvom Frenkyho hudobná encyklopédia. Historicky i aktuálne stále sa rozrastajúcu databázu prešovských hudobníkov vedie novinár a vedúci redakcie prešovského Korzára Michal Frank.

Významní prešovskí hudobníci a kapely:

Stavby 

 Štátna vedecká knižnica
 Park kultúry a oddychu
 Hvezdáreň a planetárium
 Fontány a fontánky v Prešove
 Nové Divadlo Jonáša Záborského
 Historické Divadlo Jonáša Záborského
 Biely dom (sídlo PSK)
 Vyhliadková veža (Lesopark Prešov)

Historické pamiatky 
Bližšie informácie v článkoch: Zoznam kultúrnych pamiatok v Prešove (H), Zoznam kultúrnych pamiatok v Prešove (A – F), Zoznam kultúrnych pamiatok v Prešove (J – Z), Zoznam kultúrnych pamiatok v Prešove (Nižná Šebastová), Zoznam kultúrnych pamiatok v Prešove (Solivar)

 Gréckokatolícka katedrála svätého Jána Krstiteľa, v ktorej sa nachádzajú ostatky blažených prešovských mučeníkov bl. Pavla Petra Gojdiča a Vasiľa Hopka a verná kópia Turínskeho plátna.
 Rímskokatolícka Konkatedrála svätého Mikuláša
 Pravoslávny katedrálny chrám svätého kniežaťa Alexandra Nevského
 Bosákov dom (banka)
 Caraffova väznica (galéria)
 Floriánova brána
 Gotická brána
 Súsošie  Panny Márie, Pomocnica kresťanov 
 Súsošie svätého Róchusa
 Evanjelické kolégium
 Evanjelický a.v. chrám Svätej Trojice
 Františkánsky kostol svätého Jozefa a františkánsky kláštor
 Gréckokatolícky biskupský palác
 Rákócziho palác - sídlo Krajského múzea
 Palác Klobušických - sídlo Krajského súdu
 Tauthov dom
 Weberov dom
 De Rossiho dom
 Szyrmayiova kúria - sídlo Pravoslávnej bohosloveckej fakulty Prešovskej univerzity
 Stará mestská škola
 Wierdtov dom - sídlo krajského pamiatkového úradu
 Prešovská kalvária – významná pamiatka z prvej polovice 18. storočia. Stavba začala r. 1721 a ukončená bola okolo 1752. Stavbu viedli jezuiti, ktorí spravovali rímskokatolícku farnosť. Kalvária sa skladá zo 16 barokových kaplniek a kostolíka k úcte sv. Kríža, ktorý je postavený na najvyššom bode.
 Historická radnica
 Židovská synagóga – je v nej expozícia judaík Múzea židovskej kultúry SNM v Bratislave (jedna z najkrajších synagóg na Slovensku)
 Neologická synagóga na Konštantínovej ulici
 Ústav Sancta Maria - sídlo gymnázia na Konštantínovej ulici
 Kumšt – pôvodne bašta, prestavaná na Vodárenskú baštu, židovské múzeum (19291939), od 1947 v správe Krajského múzea v Prešove
 Kováčska bašta
 Františkánska bašta
 Zvyšky mestského opevnenia
 Kostol sv. Donáta na Cemjate
 Neptúnova fontána
 Divadlo Jonáša Záborského
 PKO Čierny orol
 Divadlo Alexandra Duchnoviča - Palác Pulských
 Suchý mlyn
 Národná kultúrna pamiatka Solivar
 Kostol sv. Štefana na Hrádku - Soľný hrad (Castrum Salis), Solivar
 Vodárenská veža (v súčasnosti vyhliadková veža), Táborisko
 Renesančný kaštieľ v Nižnej Šebastovej
 Farský kostol Najsvätejšieho mena Ježiš a Mária a kláštor františkánov, Nižná Šebastová
 Socha Krista v Rio de Janeiro na Trojici
 Socha Jána Pavla II.
 Historický podzemný vodojem na Kalvárii

Hrady a kaštiele (v okolí Prešove) 

Prešov má spomedzi všetkých krajských miest vo svojom blízkom okolí najväčší počet zachovalých hradov, hradných zrúcanín a kaštieľov, čo viedlo v roku 2019 k vytvoreniu projektu Šarišskej hradnej cesty. Cieľom je všetky tieto pamiatky prepájať pomyselnou turistickou čiarou a podporiť tak rozvoj turizmu v Prešove a okolí. Do projektu Šarišská hradná cesta je z okolia Prešova zaradených 17 hradov, 4 hradiská, 65 kaštieľov a kúrií, 3 mestské opevnenia:

Hradiská 
 Archeopark Hanušovce Nad Topľou
 Lipany, Šarišské Sokolovce
 Várhegy – Várheď

Hrady 
 Hrad Kamenica
 Hanigovský hrad
 Šarišský hrad
 Kapušiansky hrad
 Zbojnícký hrad
 Hrad Šebeš
 Lipovský hrad
 Hrad Bodoň
 Hrad Medzianky
 Hrad Zborov
 Obišovský hrad
 Plaveč
 Hrad Kysak (zaniknutý)
 Hrad Brezovička (zaniknutý)
 Hrad Brezovica (zaniknutý)
 Hrad Sokoľ (zaniknutý)
 Hrad Lipovec (zaniknutý)

Mestské opevnenia 
 Prešov
 Bardejov
 Sabinov

Kaštiele 
 Kaštieľ Brezovica
 Baroková kúria Brezovica
 Klasicistická kúria Brezovica
 Renesančná kúria Brezovica
 Renesančná kúria Brezovica (sýpka)
 Renesančný kaštieľ Brezovička
 Kaštieľ Červenica pri Sabinove
 Kaštieľ Hámoš Demjata
 Kaštieľ Semsey Demjata
 Kaštieľ Dubovica
 Kaštieľ Fintice
 Kaštieľ Fričovce
 Kaštieľ Giraltovce
 Gréckokatolícky biskupský palác (Prešov)
 Kaštieľ Haniska
 Kúria Haniska
 Kaštieľ Hanušovce nad Topľou
 Šóšovský kaštieľ Hanušovce nad Topľou
 Kaštieľ Hendrichovce
 Kaštieľ Pechy Hermanovce
 Kaštieľ Hertník, Kaštieľ Chmeľov
 Kaštieľ Chminianska Nová Ves
 Kaštieľ Jarovnice, Kúria Jarovnice
 Kaštieľ Kendice
 Kúria Koprivnica
 Kúria Kračúnovce
 Kaštieľ Krivany
 Kaštieľ Kuková
 Kaštieľ Kurima
 Kaštieľ Lemešany (Chabžany)
 Kaštieľ Ličartovce
 Kaštieľ Marhaň
 Kaštieľ Nižná Šebastová
 Kaštieľ Ostrovany
 Kaštieľ Bornemisza Pečovská Nová Ves
 Kaštieľ Kornheizer Pečovská Nová Ves
 Kaštieľ Mariássy Pečovská Nová Ves
 Kaštieľ Ringov Pečovská Nová Ves
 Klasicistická kúria Pečovská Nová Ves
 Kaštieľ Petrovany
 Palác Klobušických (Prešov)
 Rákociho palác (Prešov)
 Kaštieľ Ražňany
 Szirmayov palác (Prešov)
 Kaštieľ Radatice
 Kaštieľ Dolný Raslavice
 Kaštieľ Horný Raslavice
 Kaštieľ Rožkovany
 Kaštieľ Ruské Pekľany
 Kaštieľ Svidník
 Kaštieľ Svinia
 Kaštieľ Šarišské Dravce
 Kaštieľ Šarišské Michaľany
 Kaštieľ Terňa
 Kaštieľ Tulčík
 Kaštieľ Uzovce
 Kaštieľ Uzovský Šalgov
 Rákociho kaštieľ Veľký Šariš (zaniknutý)
 Renesančný kaštieľ Záborské
 Kaštieľ Zborov
 Kaštieľ Želmanovce
 Kaštieľ Žipov
 Kaštieľ Župčany

Parky 

V príprave je výstavba centrálneho mestského parku, situovaného medzi sídliskom Sekčov a Táboriskom. Okrem pripravovaného centrálneho mestského parku sa v Prešove nachádza viacero parkov a parčíkov:

 Severný park - pri Trojici, nachádza sa v ňom Súsošie Immaculaty
 Južný park - Hlavná ulica, súčasťou je pamätník osloboditeľom a Neptúnova fontána
 Záhrada umenia - Svätoplukova ulica
 Panská záhrada - Nižná Šebastová
 Kolmanova záhrada
 Sochársky park pri amfiteátri
 Park sv. Jána Nepomuckého - Nižná Šebastová
 Park Námestie Legionárov
 Park Lesík delostrelcov
 Park Čierny most
 Park Sekčov
 Park Clementisova
 Park Námestie mládeže
 Lesopark Zabíjaná
 Lesopark Cemjata
 Lesopark Borkút

Šport 
 Futbalový štadión 1. FC Tatran Prešov
 Mestská viacúčelová športová hala
 Tatran Handball Arena (domovský štadión HT Tatran Prešov)
 Ženská hádzanárska hala – Sídlisko II, pri rieke Torysa, neďaleko Kauflandu
 ICE Aréna (domovský štadión HC Prešov Penguins [ukončené])
 Hala Prešovskej univerzity
 PSK Aréna (tréningová hala)
 Velodróm Prešov
 Bike Centrum Prešov, Pumptrack a Dirt dráha, Sekčov

Pravidelné podujatia 
 Akademický Prešov – festival študentského umenia
 Turbanfest – festival alternatívnej hudby, divadiel a workshopov
 Prešovská hudobná jar (koncerty vážnej hudby)
 Zlatý súdok – prehliadka karikaturistov z celého sveta
 Týždeň slovenských knižníc
 Deň Zeme
 Večerný beh Prešovom
 Šarišský hackathon
 Prešov Half Marathon
 Lear Run
 Tour de Prešov - cyklomaratón
 Mikulášsky beh
 Mikulášska nádielka
 Deň soli
 Soľnobanský jarmok spojený s Medzinárodným dňom múzeí
 Festival paličkovanej čipky – medzinárodná účasť paličkárok – trvá 1 týždeň. Prvé dni sú kurzy paličkovanej čipky a ku koncu týždňa je už samotná akcia spojená s predvádzaním paličkovania a predaja všetkého čo súvisí s touto technikou
 Dobrý festival
 Festival zlej hudby
 Dni mesta Prešov
 Objavovanie Prešova
 Prešovský trojičný jarmok a festival skupín historického šermu a remesiel
 Prešovské kultúrne leto
 Festival Sigord
 Farfest – farský festival na sídlisku Sekčov
 Pivný festival – jazdecký areál na Sídlisku III
 Muvina – prehliadka vín
 Noc kostolov
 Prešovské trhy a parkúrové preteky
 Prešovská hudobná jeseň (koncerty vážnej hudby)
 JAZZ Prešov – Medzinárodný jazzový festival
 Jazz rock festival
 Súťaž mladých barmanov a čašníkov – EUROCUP
 IMAGE – Módna prehliadka
 Opálové zrnko – súťaž podnikateľov
 Gorazdov literárny Prešov
 Farmárske trhy
 Prešovský študentský Liverpool – mladé hudobné talenty
 Vianočný salón – výstava prešovských výtvarníkov
 Prešovské vianočné trhy
 Silvester – spoločná oslava nového roka
 Guitar Night
 Prešov číta rád

Hospodárstvo a infraštruktúra

Priemyselné parky 
V Prešove sa nachádzajú nasledujúce priemyselné parky a priemyselné zóny:

 Priemyselný park IPZ Prešov - Záborské
 Priemyselný park Záturecká
 Priemyselný park Grófske (vo výstavbe)
 Priemyselný areál Šalgovík
 Priemyselná zóna Budovateľská
 Priemyselná zóna Širpo
 Priemyselná zóna Delňa

Doprava

Cestná doprava 
Prešov je spojený diaľnicou D1 smerom na juh s Košicami, smerom na západ s Popradom a  Ružomberkom. Dokončenie jej nadväzujúcich úsekov umožňujúcich diaľničné spojenie do Bratislavy a Žiliny je predpokladané v roku 2024. Kvalitné prepojenie s Poľskom cez Svidník a Maďarskom má priniesť rýchlostná cesta R4.

V súčasnosti má Prešov juhozápadný diaľničný obchvat, ktorý bol vo výstavbe od roku 2017 a oficiálne bol otvorený 28. októbra 2021. Juhozápadný obchvat Prešova tvorí časť diaľnice D1 v úseku Prešov - západ a Prešov - juh. Od roku 2019 je vo výstavbe 1. etapa severného obchvatu od križovatky Prešov - západ (Vydumanec) po križovatku Prešov - sever (Dúbrava), ktorá bude súčasťou rýchlostnej cesty R4. Diaľničný prešovský obchvat po celkovom vybudovaní obíde mesto, odkloní tranzitnú dopravu na všetky smery a prepojí D1 s R4. Začne v križovatke D1 Prešov - juh, pokračovať bude smerom na severozápad, ku križovatke Prešov - západ, tam sa napojí na už sprejazdnené časti diaľnice D1, na tejto križovatke sa napojí R4 na D1. Ukončenie výstavby 1. etapy severného obchvatu R4 je plánované na leto 2023 a 2. etapy v roku 2027.

Cez Prešov prechádzajú medzinárodné trasy európskeho významu E50 a E371, cesty prvej triedy I/18, I/68 a I/20 a cesta druhej triedy 546. V roku 2017 bola dokončená posledná etapa tzv. Nábrežnej komunikácie vrátane rekonštrukcie križovatky pri ZVL, ktorá odľahčila centrum mesta o tranzitnú dopravu.

Mestská hromadná doprava 

Mestskú hromadnú dopravu zabezpečuje Dopravný podnik mesta Prešov, a. s., ktorý prevádzkuje spolu 45 liniek pravidelnej mestskej hromadnej dopravy týmito dopravnými prostriedkami:

 trolejbusy (linky: 1, 2, 4, 5, 5D, 7, 8, 38)
 autobusy (denné linky: 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 24, 25, 28, 29, 30, 32, 32A, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 48, nočné linky: N1, N2, N3)

Vozidlový park MHD 
V súčasnosti sú v MHD Prešov prevádzkované tieto vozidlá:

 trolejbusy: Škoda 24 Tr Irisbus, Škoda 25 Tr Irisbus, Škoda 31 Tr SOR, Škoda 30 Tr SOR
 autobusy: Karosa B 941/B 941E, Karosa B 961/B 961E, Solaris Urbino 12, Karosa Irisbus Citybus 12M, Karosa Irisbus Citybus 18M, Irisbus Citelis 12M, Irisbus Citelis 18M, Iveco First FCLLI, SOR NB 12 City, SOR NB 18 City, Solaris Urbino 18, Irisbus Crossway LE 12M, SOR BN 10,5 (prenajaté od DPB)

História mestskej hromadnej dopravy 
História MHD v Prešove sa začala písať v roku 1949, keď bola vytvorená Miestna doprava, komunálny podnik mesta Prešova ako prevádzkovateľ pravidelnej mestskej hromadnej dopravy na území Prešova. Po skončení druhej svetovej vojny nebolo možné začať vykonávať MHD s novým vozidlovým parkom, a tak bola prijatá ponuka na zakúpenie starších vozidiel značky Tatra z prevádzok MHD v Prahe, Plzni a Bratislave. Vozidlá sa spočiatku odstavovali na nádvorí starej väznice na Konštantínovej ul., kde sídlil aj podnik. Dňa 4. septembra 1949 bola slávnostne otvorená premávka na prvých linkách. Už v prvom roku prevádzky vyšli autobusy prešovskej MHD aj za hranice mesta do obcí Šarišské Lúky, Nižná Šebastová, Haniska a Solivar. Hneď v nasledujúcom roku pokračoval rozvoj MHD zavádzaním ďalších autobusových liniek. Na sieť hromadnej dopravy boli postupne v päťdesiatych rokoch napojené štátna nemocnica, Záhrady, Sídlisko II, Budovateľská a Čapajevova ul. ako aj ďalšie obce: mesto Veľký Šariš a jeho časť Kanaš, Malý Šariš, Ľubotice, Fintice, Teriakovce a Záborské. V roku 1959 začala premávať prvá nočná linka a podnik sídlil vo vlastných priestoroch na Petrovanskej ulici, kam sa presťahoval v roku 1951. Rok 1958, kedy bola schválená výstavba trolejbusovej siete v meste, priniesol novú etapu rozvoja mestskej dopravy. Elektrifikovať sa mali všetky kapacitné vnútromestské linky, pričom autobusová doprava mala zostať doplnkovou. Ako prvá sa začala elektrifikovať linka č. 1, ktorá viedla z Nižnej Šebastovej cez Šarišské Lúky až do Solivaru. Aj keď jej výstavbu zdržali viaceré technické problémy, dňa 13. mája 1962 sa cestujúci dočkali aj trolejbusov. V Šarišských Lúkach bola dokončená nová vozovňa pre trolejbusy i autobusy, kam sa presťahoval celý vozidlový park ako aj správa podniku. Čoskoro sa začali práce na ďalších úsekoch, takže v roku 1966 už trolejbusy premávali na Košickú, Sabinovskú, Budovateľskú ul. a Gottwaldovu dnes Ul. 17. novembra. V prvej polovici sedemdesiatych rokov sa predĺžila trať po Sabinovskej ul. na Dúbravu a trolejbusmi sa začalo obsluhovať aj priemyselné Širpo. Ďalšie projekty tratí na Sídlisko III, Šváby, do Hanisky a na Delňu sa už uskutočniť nepodarilo. Pod vplyvom lacnej ropy sa aj v Prešove začali presadzovať vo väčšej miere autobusy. Autobusová doprava zaznamenávala kvantitatívny rozvoj, keď autobusy začali premávať aj na Táborisko, Šidlovec, Cemjatu, na ul. Pod Kamennou baňou a Sídlisko III. Po stránke kvality však tento druh dopravy zápasil s neustálymi ťažkosťami ako nedostatok vozidiel, ich malá kapacita a poruchovosť. Tieto nedostatky sa podarilo postupne prekonať až koncom sedemdesiatych rokov. Napriek tomu sa pre nevybudovanie trolejbusovej trate na Sídlisko III, ktorého obsluha bola v tom čase rozhodujúca, naplno presadili autobusy. Obdobie prelomu sedemdesiatych a osemdesiatych rokov, kedy možnosti MHD výrazne limitoval nedostatok pohonných hmôt, poukázali na vhodnosť trolejbusovej dopravy. Po prehodnotení na úrovni vlády sa pristúpilo k opätovnému elektrifikačnému programu. Ako prvé bolo na sieť trolejbusovej dopravy pripojené Sídlisko III (rok 1985). Trolejbusy dosiahli väčšinový podiel na výkonoch MHD na území mesta Prešov po roku 1992, kedy bola zavedená trolejbusová doprava aj na najväčšie sídlisko Sekčov. Otázka tarify bola v Prešove vždy charakteristická neustále sa meniacim počtom tarifných pásiem, na základe ktorých sa stanovovali sadzby za jednotlivé jazdy. V roku 1949 existovali tri tarifné pásma, pričom na jeden cestovný lístok bolo možné prestúpiť aj do iného vozidla. V roku 1969 boli prestupy s jedným lístkom zrušené a počet pásiem sa redukoval na dva. Od roku 1984 sa vládnym výmerom zjednodušila tarifa a akékoľvek delenie siete na pásma neexistovalo. Odlišné sadzby cestovného pre cestovanie do priľahlých obcí sa zaviedli opätovne v roku 1993 a existovali až do roku 1996. Osobitné sadzby platili aj v rokoch 1997 – 99 a od roku 2000 znova. Cestovné lístky sa pôvodne kupovali u sprievodcu priamo vo vozidle, neskôr ich predával vodič, resp. bol vo vozidle inštalovaný prístroj na výdaj cestovných lístkov. V roku 1977 sa zaviedol predaj cestovných lístkov mimo vozidla. Od roku 1995 je opäť možné zakúpiť si cestovný lístok aj u vodiča, ale za zvýšenú cenu. MHD je skvalitňovaná postupnou obnovou vozidlového parku, zameranou na nízkopodlažné vozidlá, zavádzaním počítačovej techniky do riadenia prevádzky ako aj rekonštrukciami traťových úsekov trolejbusovej dráhy a generálnymi opravami vozidiel. V budúcnosti sa počíta s rozširovaním ekologickej trolejbusovej dopravy, na sídlisku Šváby a druhým prepojením centra mesta a sídliska Sekčov po ulici Rusínskej.

Železničná doprava 
Územím mesta prechádzajú tri železničné trate Košice - Muszyna s prepojením do Poľska, trať Prešov - Humenné a Prešov - Bardejov. Dĺžka železničnej siete v meste je 16,7 km. V roku 2007 bola realizovaná modernizácia hlavnej železničnej stanice v Prešove a v roku 2019 aj rekonštrukcia predstaničného priestoru vrátane podchodu pod Masarykovou ulicou a taktiež aj vrátane zastávok MHD.

V Prešove sa nachádzajú tieto železničné stanice a zastávky:

 Železničná stanica Prešov – Hlavná stanica
 Železničná zastávka Prešov – mesto
 Železničná stanica Šarišské Lúky

V rámci projektu integrovanej dopravy je v pláne výstavba aj ďalších železničných zastávok na území mesta.

Autobusová doprava 
Hlavným vykonávateľom autobusovej dopravy v Prešovskom samosprávnom kraji je spoločnosť SAD Prešov, a.s., ktorá zabezpečuje prímestskú, diaľkovú a medzinárodnú dopravu. Prímestská doprava je vykonávaná na 63 autobusových linkách s obsluhou okresov Prešov, Bardejov, Sabinov, Svidník, Košice okolie, Košice, Vranov nad Topľou, Stropkov, Stará Ľubovňa a Levoča. Hlavným dopravným terminálom v Prešove v rámci autobusovej dopravy je Autobusová stanica Prešov. SAD Prešov, a.s. okrem výkonu prímestskej, diaľkovej a medzinárodnej dopravy zabezpečuje aj výkon mestskej hromadnej dopravy v Bardejove.

Letecká doprava 
V Prešove v súčasnosti nie je v prevádzke verejné civilné letisko. V mestskej časti Nižná Šebastová sa nachádza vojenská vrtuľníková základňa.

Cyklistická doprava 
Cez funkčné územie mesta Prešov vedie medzinárodná cyklotrasa európskeho významu EuroVelo 11, ktorá prechádza v predmetnom území katastrami obcí Veľký Šariš, Prešov, Haniska a Kendice. Trasa je súčasťou Generelu cyklodopravy ako vetva H1 - hlavná cyklotrasa a patrí medzi strategické zámery Prešovského samosprávneho kraja, ako hlavná os územia regiónu. V súčasnosti je v rámci EuroVelo 11 prevádzke súvislá cyklotrasa v trase Wilec hôrka - Mestská hala - Sídlisko II - Sídlisko III - Veľký Šariš - Šarišské Michaľany. Súčasťou tejto trasy je aj cyklomost pod Šarišským hradom s historickým vzhľadom, ktorý sa stal novou vyhľadávanou atrakciou. Ďalšou významnou cyklotrasou je tzv. cykloželeznička vedúca z prešovského Solivaru do rekreačnej oblasti Sigord. Okrem týchto významných cyklotrás sa v Prešove nachádza množstvo ďalších lokálnych cyklotrás v rôznych mestských častiach. Zatiaľ najnovšími cyklotrasami v Prešove sú cyklotrasa na Masarykovej ulici, dokončená v roku 2019 a cyklotrasa Mlynský náhon, dokončená v roku 2020. Ich dokončenie zabezpečilo cyklistické prepojenie Sídliska III s centrom mesta a so sídliskami Sekčov a Šváby. V roku 2020 bola taktiež dokončená nová cyklotrasa na sídlisku Sekčov v trase od ulice Laca Novomeského až po Šalgovík.

Pre milovníkov horskej cyklistiky sú v prešovských mestských lesoch k dispozícii prešovské singletracky, ktoré spolu tvoria osem trás rôznej náročnosti s celkovou dĺžkou približne 20 km. Prešovské singletracky patria k najatraktívnejším cyklistickým areálom v Prešove a okolí. Sú dobre označené a udržiavané vo výbornom stave. Trasy sú vedené cez Malkovskú hôrku, do rekreačného strediska Cemjata (Kyslá a Kvašná voda), na Borkút a taktiež sa dá odtiaľ dostať na prešovskú Kalváriu.

Zdravotníctvo 
Najväčšími poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti v Prešove sú tieto štátne aj súkromné zariadenia:

 Fakultná nemocnica s poliklinikou J. A. Reimana Prešov
 Vojenská nemocnica
 Všeobecná nemocnica Oáza
 Poliklinika Prešov
 Poliklinika ProCare Prešov
 Nemocnica sv. Alžbety
 Analyticko-diagnostické laboratórium a ambulancie (AdLa)
 Sofyc Clinic - klinika jednodňovej chirurgie
 Gynstar - jednodňová starostlivosť v odbore gynekológia a pôrodníctvo

Okrem týchto zariadení zabezpečujú zdravotnícke služby aj ďalšie menšie polikliniky a zdravotné strediská.

Školstvo

Vysoké školy 

 Prešovská univerzita v Prešove
 Technická univerzita Košice, Fakulta výrobných technológií so sídlom v Prešove
 Vysoká škola medzinárodného podnikania ISM Slovakia v Prešove
 Bankovní institut vysoká škola, Konzultačné stredisko, Prešov
 Ústav sociálnych vied a zdravotníctva bl. P. P. Gojdiča v Prešove Vysokej školy zdravotníctva a sociálnej práce sv. Alžbety v Bratislave

Základné a stredné školy

Osobnosti 
 Ján Babjak – emeritný  gréckokatolícky arcibiskup a metropolita (narodil sa v Hažíne n.Cirochou)
 Eugen Bárkány – stavebný inžinier, reštaurátor, zberateľ, maliar a kultúrny historik
 Ladislav Berčéni – francúzsky maršal slovenského pôvodu
 Oskar Berger – americký politický karikaturista
 Jakub Bogdani – dvorný maliar na anglickom kráľovskom dvore
 Ján Borodáč – slovenský herec a divadelný režisér
 František Bartko – slovenský generál
 Ján Bayer – bol slovenský spisovateľ, filozof a pedagóg, najvýznamnejší predstaviteľ Prešovskej školy, stúpenec Francisa Bacona.
 Viliam Belas – slovenský hokejový útočník
 Tibor Biath – slovenský kameraman
 Pavol Čekan – slovenský vedec
 Alexander Duchnovič – gréckokatolícky kňaz, rusínsky národný buditeľ
 Vojtech Gejza Danielovič – dôstojník, generálmajor
 Emil Dežőfi -  uhorský konzervatívny politik, predseda Uhorskej akadémie vied
 Kornel Divald – spisovateľ, historik umenia, fotograf
 Igor Drotár – slovenský jazdec v rely a pretekoch automobilov do vrchu
 Alexej Duchoň – astronóm, redaktor a právnik
 Ľubica Fábri – architektka, publicistka a kurátorka výstav architektúry
 Ladislav Farkaš – slovenský herec a režisér
 Boris Farkaš – slovenský herec
 Adrián Fecko – folklorista, producent, zakladateľ portálu o slovenskom folklóre a folklórizme
 Rudolf Ferko – filmový kameraman, režisér a spisovateľ
 Peter Frühauf – hokejový obranca
 Fero Fenič – český režisér, dokumentarista, majiteľ štúdia FEBIO
 Jozef Gaganec – gréckokatolícky biskup
 Mário "Gapa" Garbera – slovenský saxofonista, líder skupiny Groovin Heads
 Arnošt Garlatty – slovenský herec
 Ondrej Gmitter – hokejový útočník
 Arpad Godla – filmový herec, divadelný herec v Spojenom kráľovstve
 Pavel Gojdič – gréckokatolícky biskup, mučeník za vieru, svätec
 Lujza Grossová – herečka
 Ján Hirka – gréckokatolícky biskup
 Edmund Hleba – literárny historik
 Vasiľ Hopko – gréckokatolícky biskup, mučeník za vieru, svätec
 Rudolf Horváth – hádzanár, majster sveta, tréner, funkcionár a telovýchovný odborník
 Milan Haborák – atlét, venujúci sa vrhu guľou
 Tibor Halečka – filozof, ktorý sa zaoberal otázkami vedeckého ateizmu
 František Hanc – futbalista
 Rudolf Hažlinský – pedagóg a historik
 Peter Himič – divadelný vedec
 Peter Hlinka – futbalový reprezentant
 Michal Hudák – moderátor a divadelný herec
 Petra Humeňanská – slovenská speváčka a herečka
 Martin Husovský – spevák, klávesista, skladateľ
 Ivana Christová – prvá Miss Česko-Slovensko (1989)
 Lajos Issekutz – entomológ – lepidopterológ a faunistik
 Jaroslav Janus –  profesionálny hokejový brankár
 Mikuláš Jordán – maliar
 Anton Jusko – akademický maliar, zakladateľ SSEA/InSEA – Slovenská spoločnosť pre výchovu umením
 Ladislav Kaboš – filmový režisér
 Ján Kalina, vlastným menom Ladislav Schwarz – slovenský rozhlasový kabaretiér, docent VŠMU, politický väzeň
 Agneša Kalinová – manželka Jána Kalinu, redaktorka a hlásateľka rádia Slobodná Európa, prekladateľka, politická väzenkyňa
 Pavel Kandráč – slovenský právnik, od 27. marca 2002 do 28. marca 2012 verejný ochranca práv
 Kálmán Kertész – významný entomológ – dipterológ
 Katarína Knechtová – slovenská speváčka
 Peter Kocák – akademický maliar
 David Kollar – gitarista, skladateľ filmovej hudby, producent a scenárista
 Peter Kónya – historik
 Sergej Kopčák –  svetoznámy slovenský operný spevák
 Jozef Kostelník – futbalový tréner
 Katarína Koščová – slovenská herečka, víťazka Slovensko hľadá SuperStar
 Jana Kovalčíková – slovenská herečka
 Jozef Kubašovský – športový lekár – traumatológ a bývalý futbalista
 Jozef Kuchár (futbalista)
 Juraj Kukura – slovenský (medzinárodný) herec
 Štefan Kužma – politik, bývalý poslanec NR SR za SDKÚ, bývalý štátny tajomník Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja Slovenska a bývalý viceprimátor
 Elena Lacková – spisovateľka
 Yehuda Lahav, vlastným menom Štefan Weizslovits – zahraničný spravodajca Slovenského rozhlasu v Tel Avive
 Leopold Lahola – slovenský dramatik, prozaik, scenárista a filmový režisér
 Marián Leško – novinár, komentátor a publicista
 Igor Liba – slovenská hokejová legenda, bývalý majster sveta, hráč v NHL aj KHL, súčasný tréner na Hokejovej Akadémii Igora Libu v Čani.
 Peter Lipa – slovenský jazzman
 Jozef Májovský – botanik a vysokoškolský pedagóg
 Pál Maléter, maďarský minister obrany, vodca povstalcov v maďarskej protisovietskej revolúcii roku 1956, po jej potlačení obesený 16. júna 1958 v Budapešti
 René Matlovič – slovenský geograf, rektor univerzity
 Pavol Mauréry – operný spevák
 Maroš Mazúr – manažér skupiny MLOCI, Heleny a Jiřího Růžičkovcov, spoluzakladateľ Nadácie SLON
 Marcel Merčiak – športový komentátor a novinár
 Vladimír Mihálik – hokejový obranca
 Gilbert Michňák – Hudobník a spevák . Hudobnú kariéru naštartoval v Nitre v roku 1987 ako bubeník. V súčasnosti pôsobí v kapele Albion z Prešova ako basgitarista a spevák.
 Pavol Mikulík – herec
 Mikuláš Moyzes –  slovenský hudobný skladateľ, organista a pedagóg
 Alexander Mucha – generál a v roku 1968 aj zástupca ministra národnej obrany Československej republiky
 Michal Murin – umelec
 Július Muška – akademický maliar a pedagóg
 Peter Nagy – slovenský spevák
 Irina Nevická – ukrajinská spisovateľka
 Igor Novák – futbalový reprezentant
 Ján Novák (1984) – futbalista
 Štefan Novák – gréckokatolícky biskup
 Dionýz Nyáradi – gréckokatolícky biskup, administrátor Prešovskej eparchie v rokoch 1922 – 1927
 Jaroslav Obšut – hokejový obranca
 Štefan Ogurčák – právnik, bývalý sudca Ústavného súdu Slovenskej republiky
 Matúš Oľha – slovenský divadelný a televízny režisér
 Štefan Oľha – spisovateľ, dramatik, dramaturg a televízny pracovník
 Vladimír Ossif – maliar
 Ivan Pach – generál
 Daniel Pastirčák – básnik, prozaik, esejista, výtvarník a kazateľ.
 Rudolf Pavlovič – futbalista
 Ladislav Pavlovič – česko-slovenský futbalový reprezentant
 Martin Pekár – historik a univerzitný pedagóg
 Radovan Pekár – hádzanársky reprezentant
 Emil Perko – dôstojník, generálmajor, účastník SNP
 Pavol Petrus – literárny vedec
 Ľuboslav Petruška – hudobník, gitarista a spevák
 Alexander Piroš – spisovateľ, žurnalista a literárny vedec
 Dušan Pončák – akademický sochár
 Anton Popovič – literárny historik a teoretik, jeden z najvýznamnejších slovenských aj svetových translatológov
 Ján Pöschl – významný dirigent a skladateľ
 Anton Prídavok – slovenský básnik, osvetový pracovník, publicista
 Peter Pucher – hokejový útočník
 Peter Imrich – umelec
 René Pucher – hokejový útočník
 Matúš Putnocký – futbalový brankár
 Juraj Radvanský (1645)
 Anna Jakab Rakovská – slovenská herečka
 Peter Rašev – slovenský herec a divadelný režisér
 Ján Adam Rayman – uhorský lekár a lekárnik, prvý na európskom kontinente vykonal očkovanie
 Juraj Rusnák (jazykovedec)
 Mikuláš Russnák – gréckokatolícky kňaz a významný teológ
 Michal Ruttkay – slovenský režisér
 Mária Sabolová – politička a poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky za KDH
 Michal Segľa – hokejový obranca
 František Semeši – futbalista a česko-slovenský futbalový reprezentant
 Anton Sirmaj – polyhistor a politik
 Andrej Stankovič – básník, knihovník, editor a filmový kritik, jeden z predstaviteľov pražského undergroundu
 Milan Staš – hokejista (útočník) a tréner
 Vojtech Stašík – maliar, grafik a ilustrátor
 Jozef Steiner – futbalista a futbalový tréner
 Kveta Stražanová a Jozef Stražan – herci
 Iris Szeghy – hudobná skladateľka
 Adrián Swaton – jeden z najznámejších slovenských zberateľov autogramov. Vo svojej súkromnej zbierke má viac ako 5.000 kusov originálnych podpisov, fotografií, listov a dokumentov podpísaných osobnosťami z celého sveta.
 Igor Šabek – slovenský herec a spíker
 Koloman Šándor – technik, múzejný pracovník a entomológ – hlavne lepidopterológ, menej koleopterológ. Bol členom Slovenskej entomologickej spoločnosti pri SAV
 Richard Šechný – hokejový útočník
 Dalibor Ševčovič – slovenský psychológ
 Andrej Šilan – slovenský herec a divadelný režisér
 Gejza Šimanský – česko-slovenský futbalový reprezentant
 Juraj Šimek –  hokejový útočník slovenského pôvodu
 Marko Škop – režisér
 Ján Ľudomil Štepán – pedagóg
 Martin Štrbák (hokejista)
 Peter Švorc – historik a vydavateľ
 Viliam Tarjányi – významný pedagóg, dirigent a skladateľ
 Gregor Tarkovič – prvý prešovský biskup
 Ivan Tásler – slovenský skladateľ, gitarista a spevák, líder skupiny IMT Smile
 Tina (speváčka)
 Štefan Tóbik – slovenský jazykovedec, dialektológ
 Mikuláš Tóth – gréckokatolícky biskup
 Emil Tréval – lekár a spisovateľ
 František Turák – hudobník a muzikológ
 Ferdinand Uličný – slovenský historik
 Jaro Vaľko – slovenský fotograf a filmový kameraman
 Ján Váli – gréckokatolícky biskup
 Fedor Vico – rusínsky karikaturista
 Martina Veličková – reprezentantka v ľadovom hokeji
 Martin Višňovský – hudobník, basgitarista a spevák
 Ján Weber – politik a lekár, autor spisu Amuletum – to gest Zpráwa krátká a potřebná o Moru, gakýchby Prostředků náležitých y Zdrawj y Nemocnj w Čase Moru užjwati měli
 Jonáš Záborský – slovenský básnik, prozaik, dramatik, novinár a historik.
 Jozef Zadžora (1905) – dôstojník, generál, vojenský veliteľ, protifašistický bojovník
 Marek Zagrapan – hokejový útočník
 Milka Zimková – slovenská spisovateľka, autorka diela Pásla kone na betóne
 Štefan Zošák – futbalista
 Gejza Žebrácky – cirkevný hodnostár, od roku 1913 rímskokatolícky farár v Bardejove; spoluzakladateľ a dlhoročný správca Šarišského múzea a starosta Bardejova
 Monika Žigová –  slovenská herečka
 Aleksandar Bugarski – významný srbský architekt
 Marián Vizdal – archeológ

Partnerské mestá 
Partnerskými mestami Prešova sú tieto mestá:

  Brugherio, Taliansko
  Keratsini, Grécko
  La Courneuve, Francúzsko
  Nyíregyháza, Maďarsko
  Nowy Sącz, Poľsko
  Mukačevo, Ukrajina
  Pittsburgh, Spojené štáty
  Praha, Česko
  Remscheid, Nemecko
  Rišon le-Cion, Izrael
  Gabrovo, Bulharsko

Prešovské „Naj“ zaujímavosti 
 Najstaršia písomná zmienka o Prešove – v listine zo 7. novembra 1247
 Najstaršie námestie – Františkánske námestie, existuje už od raného stredoveku
 Najstaršia lokalita – Slovenská ulica, existuje už od raného stredoveku
 Najstaršia tlačená kniha na Slovensku – latinská učebnica od Lucasa Fabinusa, vytlačená roku 1573 v Prešove
 Najvyšší geografický bod – Malkovská hôrka, 481 metrov nad morom
 Najnižší geografický bod – koryto rieky Torysa, pod Wilec hôrkou, 230 metrov nad morom
 Najväčšia dohľadnosť – na 76 kilometrov vzdialené štíty Vysokých Tatier
 Najvyššia vojenská hodnosť – maršal Francúzska, 15. 03. 1758 ju dosiahol prešovský rodák Ladislav Berčéni
 Najznámejší barokový maliar – Jakub Bogdani, dvorný maliar anglických kráľov, jeho rodný dom stojí na Hlavnej ulici č. 5

Panoráma

Galéria

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v okrese Prešov
 Zoznam ulíc a námestí v Prešove
 Trolejbusová doprava v Prešove
 Prešovská súťaž krátkych poviedok
 Vojsko v meste Prešov
 Košicko-prešovská aglomerácia

Iné projekty

Externé odkazy 

 http://www.pamiatky.sk/Content/ZASADY/Presov/PO_PR_Zasady_ochr.pdf   Pamiatková rezervácia Prešov
 https://www.presov.sk   webová stránka mesta Prešov
 Informačný systém samosprávy mesta Prešov

 
Okres Prešov
Mestá na Slovensku
Prešovský kraj
Mestské pamiatkové rezervácie na Slovensku
Univerzitné mestá na Slovensku
Osobnosti z Prešova