joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Marmolada

Marmolada () je  vysoká hora, najvyššia v Dolomitoch, výraznej horskej skupine v južných Alpách. Tvorí ju hrebeň orientovaný v smere východ – západ, s vrcholmi Punta Penia (), Punta Rocca (), Punta Ombretta (), Pizzo Serauta () a Punta Serauta ().

Na juh sa takmer kolmo láme do steny  širokej a až do  vysokej. Na sever klesá miernejšie k sedlu Passo Fédaia a nesie jediný významnejší ľadovec v Dolomitoch.

Výstupy normálkami 
 Prvý výstup - rakúsky horolezec P. Grohmann s talianskymi vodcami A. a F. Dimaiovcami vystúpil na najvyšší bod v r. 1864. Už predtým boli uskutočnené výstupy na hrebeň, nie však na Punta Penia. Cesta vedie prevažne po ľadovci – trhliny (lano pre celé družstvo naviazané spolu!), obťažnosť II.
 Prvovýstup západným hrebeňom v roku 1898 H. Seyffert, E. Dittmann L. Rizzi. O päť rokov tam už viedla zaistená Via Ferrata (Klettersteig) Hans-Seyffert-Weg, ktorá je dodnes obľúbenou a krásnou alternatívou typu skala - firn.
 Často sa na skrátenie túr používa lanovka Lago Fedaia – Rif. Pian dei Fiacchoni (). Kabínovou lanovkou je sprístupnená aj Punta di Rocca.

Južná stena, výber 
 1901 Prvovýstup južnou stenou na Punte Penia: B. Thomassonová, M. Bettega, B. Zagonel, IV.
 1929 Prvovýstup D. Christomanos, R. Perathoner, L. Micheluzzi, VI.
 1936 Prvovýstup G. Solda, U. Conforto, VI+.
 1964 Prvovýstup A. Aste a F. Solina, VI.
 1969 Prvé sólo stenou Reinhold Messner, VI.
 1980 Prvovýstup H. Mariacher a L. Iovaneová, VII.
 1981 Prvovýstup M. Belica, L. Odstrčil, VI-, A3.
 1981 Prvovýstup „Cesta cez Rybu“ I. Koller a J. Šustr, VII+ A1, resp. IX -. Až po 3 rokoch pokusov miestnych špecialistov ju zopakoval cestu H. Mariacher.
 1982 Prvovýstup „Moderné časy,“ H. Mariacher a L. Iovaneová, VII.
 1991 Prvovýstup „Viva Gorbi“, I. Koller a D. Kuráň, 8+.
 1991 Prvovýstup „La Mamma“, I. Koller a D. Kuráň, 8.
 1991 Prvovýstup „Fram“, I. Koller a P. Ondrejovič, 9.	
 1998 Prvovýstup „Amico Feo“, I. Koller a M. Piala, VIIa+/A3.
 2007 Prvé voľné sólo cesty cez Rybu H.-J. Auer.

Dnes vedie stenou okolo sto ciest.

Panoráma

Prvá svetová vojna 
Cez Marmoladu prechádzala hranica aj front medzi Rakúsko–Uhorskom a Talianskom. Rakúšania v ľadovci vybudovali celé vojenské mestečko. Počas vojny došlo k najväčšiemu lavínovému nešťastiu v Alpách, pri ktorom prišlo o život 270 vojakov. Roztápajúci sa ľadovec v súčasnosti niekedy vyplavuje telá mŕtvych alebo ich výzbroj.

Referencie 
 I. Dieška: Horolezectvo - Encyklopédia, Šport 1989.
 P. Werner: Klettersteig Atlas – Atlas zajištěných cest v Alpách, Freytag a Berndt, Praha 1995.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Cesta cez Rybu zakreslená modro
 O Marmolade s Kollerom a ďalšími dvomi lezcami
 Popis Marmolady
 Ťažké cesty v Dolomitoch

Vrchy v Taliansku
Vrchy v Alpách
Vrchy v Dolomitoch
Trojtisícovky v Taliansku
Geografia Benátska
Geografia Tridentska-Hornej Adiže
1849



Narodenia 
 22. január – August Strindberg, švédsky dramatik a spisovateľ († 1912)
 2. február – Pavol Országh Hviezdoslav, básnik († 1921)
 7. marec – Luther Burbank, americký šľachtiteľ rastlín († 1926)
 27. marec – Carlo Dossi, taliansky spisovateľ a diplomat († 1910)
 24. apríl – Alfred Kleiner, švajčiarsky fyzik († 1916)
 9. máj – Vitoľd Karlovič Ceraskij, ruský astronóm († 1925)
 1. august – George Dawson, kanadský vedec a zememerač († 1901)
 26. september – Ivan Petrovič Pavlov, ruský lekár a psychológ († 1936)
 26. október – Ferdinand Georg Frobenius, nemecký matematik († 1917)
 21. november – Johan August Brinell, švédsky technik († 1925)
 22. november – Fritz Mauthner, nemecký básnik a filozof († 1923)
 29. november – John Ambrose Fleming, britský fyzik  († 1945)
 Muhammad Abduh, egyptský islamský teológ, reformátor a publicista († 1905)

Úmrtia 
 17. marec – Viliam II., holandský kráľ a luxemburský veľkovojvoda (* 1792)
 28. marec – Štefan Ladislav Endlicher, rakúsky botanik (* 1804)
 3. apríl – Juliusz Słowacki, poľský romantický básnik a dramatik (* 1809)
 6. apríl – Jan Svatopluk Presl, český prírodovedec (* 1791)
 14. apríl – Ján Hollý, slovenský katolícky kňaz, spisovateľ a prekladateľ (* 1785)
 10. máj – Kacušika Hokusai, japonský umelec, maliar a drevorytec (* 1760)
 15. jún – James Knox Polk, 11. prezident USA  (* 1795)
 22. jún – Juraj Langsfeld, slovenský revolucionár (* 1825)
 31. júl – Sándor Petőfi, maďarský básnik slovensko-srbského pôvodu (* 1823)
 7. október – Edgar Allan Poe, americký romantický básnik, prozaik, literárny teoretik a esejista (* 1809)
 17. október – Frédéric Chopin, poľský hudobný skladateľ (* 1810)

 
 1849
1883



Udalosti 
 27. august – katastrofická erupcia sopky Krakatoa
 1. november – bola dokončená Považská železnica, ktorá prepojila Bratislavu so Žilinou

Narodenia 
 6. január – Chalíl Džibrán, libanonský básnik († 1931)
 10. január – Alexej Nikolajevič Tolstoj, významný ruský prozaik († 1945)
 19. január – Hermann Abendroth, nemecký dirigent († 1956)
 8. február – Joseph Alois Schumpeter, americký ekonóm rakúskeho pôvodu († 1950)
 10. február – Bill Tilden, americký tenista († 1953)
 13. február – Jevgenij Bagrationovič Vachtangov, ruský divadelný režisér († 1922)
 23. február – Karl Jaspers, filozof († 1969)
 19. marec – Walter Norman Haworth, britský chemik, nositeľ Nobelovej ceny († 1950) 
 25. apríl – Semion Buďonnyj, sovietsky maršal († 1973)
 30. apríl – Jaroslav Hašek, český spisovateľ († 1923)
 9. máj – José Ortega y Gasset, španielsky filozof, sociológ a spisovateľ († 1955)
 5. jún – John Maynard Keynes, anglický ekonóm († 1946)
 3. júl – Franz Kafka, český po nemecky píšuci spisovateľ židovského pôvodu († 1924)
 29. júl – Benito Mussolini, vodca talianskeho fašizmu († 1945)
 2. september – Alžbeta Mária Habsburská, rakúska arcivojvodkyňa, dcéra korunného princa Rudolfa († 1963)
 31. október – Viktor Jacobi, maďarský operetný skladateľ († 1921)
 31. október – Marie Laurencinová, francúzska maliarka a poetka († 1956)
 2. november – Frico Kafenda, slovenský skladateľ († 1963)
 7. december – Sergej Ivanovič Beľavskij, ruský astronóm († 1953)
 19. december – Antonio Caso, mexický filozof († 1946)

Úmrtia 
 23. január – Gustave Doré, francúzsky rytec a ilustrátor (* 1832)
 13. február – Richard Wagner, nemecký hudobný skladateľ (* 1813)
 14. marec – Karl Marx, filozof (* 1818)
 27. marec – Philipp Christoph Zeller, nemecký entomológ (* 1808)
 19. máj – Samo Chalupka, slovenský romantický básnik (* 1812)
 26. máj – Abdalkádir, alžírsky emir a národný hrdina (* 1808)
 16. jún – Ivan Györffy, maďarský pedagóg (* 1830)
 9. júl – Filippo Pacini, taliansky anatóm, objaviteľ Vibrio cholerae (* 1812)
 28. august – Oto Pecval, slovenský matematik (* 1809)
 3. september – Ivan Sergejevič Turgenev, ruský spisovateľ (* 1818)
 27. október – Louis Clément Breguet, francúzsky hodinár, fyzik a vynálezca (* 1804)
 26. november – Sojourner Truthová, americká abolicionistka a aktivistka (* asi 1797)

 
 1883
1818



Udalosti 
 12. február – Čile vyhlásilo nezávislosť
 22. september – bulou rímskeho pápeža Pia VII. Relata Semper bola kanonicky zriadená Prešovská eparchia
 29. september – 21. november - Aachenský kongres
 3. december – Illinois sa stal 21. štátom USA
 francúzsky chemik M. E. Chevreul izoloval a pomenoval mastnú kyselinu olejovú a stearovú

Narodenia 

 13. február – Angelica Van Burenová, Prvá dáma USA ako nevesta Martina Van Burena (†  1877)
 8. apríl – Kristián IX. dánsky kráľ († 1906)
 29. apríl – Alexander II. Nikolajevič, ruský cár († 1881)
 5. máj – Karl Marx, filozof († 1883)
 25. máj – Jacob Burckhardt, švajčiarsky filozof a historik umenia († 1897)
 2. jún – Ján Babilon, slovenský majster kuchár († 1877)
 18. jún – Charles Gounod, francúzsky hudobný skladateľ († 1893)
 1. júl – Ignác Filip Semmelweis, maďarský lekár († 1865)
 17. júl – Žofia Württemberská, holandská kráľovná ako manželka Viliama III. († 1877)
 30. júl – Emily Brontëová, britská spisovateľka († 1848)
 1. august – Maria Mitchellová, americká astronómka  († 1889)
 12. september – Richard Gatling, americký vynálezca († 1903)
 27. september – Hermann Kolbe, nemecký chemik († 1884)
 4. november – Konstantin Dmitrijevič Kavelin, ruský filozof a historik († 1885)
 9. november – Ivan Sergejevič Turgenev, ruský spisovateľ († 1883)
 21. november – Lewis Henry Morgan, americký etnograf, antropológ a archeológ († 1881)
 10. december – František Ladislav Rieger, český politik († 1903)
 13. december – Mary Lincolnová, Prvá dáma USA ako manželka Abrahama Lincolna († 1882)
 24. december – James Prescott Joule, anglický fyzik a bádateľ († 1889)

Úmrtia 
 5. február – Karol XIII., švédsky kráľ (* 1748)
 25. február – Štefan Leška, slovenský filológ, prekladateľ, spisovateľ a novinár (* 1757)
 28. júl – Gaspard Monge, francúzsky prírodovedec, matematik a revolučný politik (* 1746)
 12. august – Nikolaj Ivanovič Novikov, ruský osvietenec, sociálny mysliteľ, vydavateľ, spisovateľ a novinár (* 1744)
 28. október – Abigail Adamsová, manželka amerického prezidenta Johna Adamsa (*  1744)
 30. október – Ján Sekáč, slovenský básnik (* ?)

 
 1818
1832



Narodenia 
 6. január – Gustave Doré, francúzsky rytec a ilustrátor († 1883)
 13. január – Ivan Ivanovič Šiškin, ruský maliar-krajinár († 1898)
 23. január – Édouard Manet, francúzsky maliar († 1883)
 27. január – Lewis Carroll, anglický spisovateľ, matematik, logik, učenec, anglikánsky duchovný a fotograf († 1898)
 12. marec – Charles Friedel, francúzsky chemik († 1899)
 26. marec – Michel Bréal, francúzsky jazykovedec a sémantik († 1915)
 27. marec – William Quiller Orchardson, škótsky maliar († 1910) 
 29. marec – Julius Mařák, český maliar a grafik († 1899)
 5. apríl – Jules Ferry, francúzsky právnik a politik († 1893) 
 19. apríl – José Echegaray y Eizaguirre, španielsky dramatik, politik a matematik, nositeľ Nobelovej ceny za literatúru († 1916)
 13. apríl – James Wimshurst, anglický vynálezca, inžinier a konštruktér lodí († 1903) 
 14. máj – Rudolf Lipschitz, nemecký matematik († 1903)
 3. jún – Charles Lecocq, francúzsky operetný skladateľ († 1918) 
 14. jún – Nicolaus Otto, nemecký strojný konštruktér († 1891)
 21. jún – William Crookes, anglický fyzik a chemik († 1919)
 2. august – Henry Steel Olcott, americký odborník na poľnohospodárstvo, právnik a novinár, spoluzakladateľ a prvý prezident Teozofickej spoločnosti († 1907)
 16. august – Wilhelm Wundt, nemecký psychológ († 1920) 
 17. september – Miroslav Tyrš, český kritik, historik umenia, estetik, profesor, organizátor telovýchovného hnutia v Čechách, spoluzakladateľ Sokola († 1884)
 2. október – Edward Burnett Tylor, anglický antropológ a etnograf († 1917) 
 18. november – Adolf Erik Nordenskiöld, fínsko-švédsky botanik, geológ, mineralóg, kartograf a cestovateľ († 1901)
 29. november – Louisa May Alcottová, americká spisovateľka († 1888)
 8. december – Bjørnstjerne Bjørnson, nórsky prozaik, dramatik, básnik a publicista, nositeľ Nobelovej ceny († 1910)
 2. december – Peter Ludwig Mejdell Sylow, nórsky matematik († 1918)
15. december – Gustave Eiffel, francúzsky konštruktér a architekt († 1923)
27. december – Pavel Michajlovič Tretiakov, ruský mecenáš a zberateľ, zakladateľ Tretiakovskej galérie († 1898)

Úmrtia 
 21. január – Bohuslav Tablic, slovenský básnik (* 1769)
 4. marec – Jean-François Champollion, francúzsky archeológ, egyptológ (* 1790)
 22. marec – Johann Wolfgang von Goethe, nemecký básnik (* 1749)
 13. máj – Georges Cuvier, francúzsky zoológ a paleontológ (* 1769)
 31. máj – Évariste Galois, francúzsky matematik (* 1811)
 6. jún – Jeremy Bentham, anglický etik (utilitarista) a právnik, teoretik liberalizmu (* 1748)
 24. august – Nicolas Léonard Sadi Carnot, francúzsky fyzik a inžinier (* 1796)
 2. september – František Xaver Zach, astronóm a matematik (* 1754)
 27. september – Karl Christian Friedrich Krause, filozof (* 1781)
 15. november – Jean-Baptiste Say, francúzsky ekonóm (* 1767)

 
 1832
1758



Narodenia 
 6. február – Julian Ursyn Niemcewicz, poľský politik a spisovateľ († 1841)
 28. apríl – James Monroe, 5. prezident USA († 1831)
 6. máj – Maximilián Robespierre, francúzsky politik († 1794)
 24. august – Žofia Frederika Meklenbursko-Schwerinská, dánska princezná († 1794)
 21. september – Silvestre de Sacy, francúzsky filológ, prekladateľ a polyglot († 1838)
 29. september – Horatio Nelson, britský admirál († 1805)
 11. október – Heinrich Wilhelm Olbers, nemecký astronóm, lékar a fyzik († 1840)
 16. október – Noah Webster, americký jazykovedec († 1843)
 16. október – Gottlieb Tobias Wilhelm, nemecký evanjelický farár, prírodovedec – encyklopedista a entomológ († 1811)
 26. október – Karl Leonard Reinhold, nemecký filozof († 1823)

Úmrtia 
 22. marec – Jonathan Edwards, predstaviteľ severoamerickej filozofie (* 1703)
 27. apríl – Ján Francisci, slovenský skladateľ a organista (* 1691)
 3. máj – Benedikt XIV., pápež (* 1675)

 
 1758
1823



Narodenia 
 1. január – Sándor Petőfi, maďarský básnik slovensko-srbského pôvodu († 1849)
 8. január – Alfred Russel Wallace, britský prírodovedec († 1913)
 9. január – Friedrich von Esmarch, nemecký chirurg († 1908)
 21. január – Imre Madách, maďarský spisovateľ († 1864)
 7. február – Richard Genée, rakúsky operetný libretista a skladateľ († 1895)
 27. február – Ernest Renan, francúzsky filozof a spisovateľ († 1892)
 3. apríl – Samo Vozár, slovenský básnik, publicista a prekladateľ († 1850)
 12. apríl – Alexandr Nikolajevič Ostrovskij, ruský dramatik († 1886)
 25. apríl – Abdülmecid I., osmanský sultán († 1861)
 31. máj – Martin Čulen, slovenský pedagóg a matematik († 1894)
 14. jún – Piotr Lavrovič Lavrov, ruský filozof, antropológ a ideológ národníctva († 1900)
 23. jún – Karl Friedrich Brunner-von Wattenwyl, švajčiarsky prírodovedec, fyzik, geológ a entomológ – orthopterológ († 1914)
 10. august – Achille Costa, taliansky lekár a entomológ († 1898)
 15. október – William Adams, anglický inžinier a vynálezca († 1904)

Úmrtia 
 26. január – Edward Jenner, anglický lekár (* 1749)
 16. marec – Ján Feješ, slovenský filozof (* 1764)
 10. apríl – Karl Leonard Reinhold, filozof (* 1753)
 2. august – Lazare Nicolas Marguerite Carnot, francúzsky štátnik, matematik a vojenský spisovateľ (* 1758)
 20. august – Pius VII., pápež (* 1742)
 11. september – David Ricardo, britský ekonóm (* 1772)
 7. november – Rafael del Riego, španielsky politik a generál (* 1784)
 3. december – Giovanni Battista Belzoni, taliansky cestovateľ, inžinier a amatérsky archeológ (* 1778)

 
 1823
20. storočie

20. storočie je storočie, ktoré trvalo od roku 1901 do roku 2000.

1. tisícročie | 2. tisícročie | 3. tisícročie

18. storočie | 19. storočie | 20. storočie | 21. storočie | 22. storočie | 23. storočie

0. roky | 10. roky | 20. roky | 30. roky | 40. roky

50. roky | 60. roky | 70. roky | 80. roky | 90. roky
Hviezdna brána (film)

Hviezdna brána je film od režiséra Rolanda Emmericha.

Prostredie vytvorené týmto filmom bolo znova použité a rozvíjané vo viacerých televíznych seriáloch (Stargate SG-1, Stargate Atlantis).

Zápletka 
V roku 1928 našiel archeológ, otec Catherine Langfoldovej (Viveca Lindforsová) v Gíze (Egypt) kruh s priemerom cca 10 m z kovu („naquadahu“), aký sa na Zemi nevyskytuje. Vo výskume brány pokračuje samotná Catherine, ktorá „naverbuje“ egyptológa Daniela Jacksona (James Spader). Daniel na tajnej podzemnej základni „Cheyenne Mountain Complex“ prekladá hieroglyfické nápisy na doskách nájdených spolu s bránou. Zisťuje, že v textoch sa píše o akejsi „Hviezdnej bráne“. Neznáme symboly na stredovej doske identifikuje ako symboly súhvezdí, ktoré tvoria akúsi adresu. Zistí, že niektoré zo symbolov majú v určitom poradí vytvárať informáciu (adresu) o mieste vo vesmíre spolu s tzv. „východiskovým bodom“, v tomto prípade so symbolom Zeme. To však americká vláda a vedci už dávno vedia, problémom bol ten východiskový bod, ktorý dokázal Daniel rozlúštiť. Napokon mu odhalili existenciu „Hviezdnej brány“ (Stargate) a po zadaní „jeho“ siedmeho symbolu planéty Zem sa pred nimi vytvorila „Červia diera“ (Wormhole), ktorá vyplnila stred kruhu. Diera mala vzhľad vodnej hladiny, no v skutočnosti to bol onen prechod k iným svetom s vlastnými Hviezdnymi bránami.

Bránou sa dá prejsť na hocijakú planétu, ktorá má svoju bránu. Adresa planéty sa skladá zo siedmich symbolov.

Generál West povolí misiu na planétu, ktorá sa volá Abydos. V tíme je plk. Jack O’Neill, pár vojakov a Daniel Jackson. Daniel má za úlohu rozlúštiť odlišné znaky na abydoskej bráne. Po prejdení bránou sa tím ocitá na púštnej planéte, kde je kópia Chufevovej pyramídy v Gíze. Daniel natrafí na zviera, podobné pozemskému jakovi, ktoré má postroj. Zviera sa splaší a dovlečie Daniela k obrovskému lomu.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Slovenska stránka o fenoméne STARGATE
 Slovenská stránka o ságe STARGATE

Filmy režírované Rolandom Emmerichom
Filmy z 1994
Filmy podľa názvu
Hviezdna brána
Sci-fi akčné filmy
Francúzske filmy
Sci-fi filmy USA
Akkra

Akkra je hlavné a najväčšie mesto Ghany.

Iné projekty

Externé odkazy 
Oficiálna stránka

Hlavné mestá v Afrike
Mestá v Ghane
Nedeľa

Nedeľa je jeden zo siedmich dní týždňa. V slovenskom občianskom kalendári sa počíta za siedmy (t. j. posledný) deň týždňa, ale v tradičnom kresťanskom a židovskom kalendári sa považuje za deň prvý.

Nedeľa je dňom pracovného pokoja. Východiskom je slovanské „ne + delati“, teda „ne + robiť“.

Kresťanstvo 
Väčšina kresťanov oslavuje nedeľu ako sviatok na počesť vzkriesenia Ježiša Krista. Každá nedeľa cirkevného roka má svoj určitý význam.

V kultúrach, ktoré vyšli z kresťanstva, je nedeľa sviatočným dňom, pretože väčšina kresťanov si v tento deň, „deň po sobote“, pripomína vzkriesenie Ježiša Krista a aplikuje na neho rovnako prikázanie z desatora o svätení dňa odpočinku (ktoré v Starom zákone bolo aplikované na sobotu). Tento kresťanský význam nedele sa odráža napr. v ruskom názve tohoto dňa воскресенье voskresenie – vzkriesenie. Aplikácia prikázania o svätení dňa odpočinku viedla k tomu, že sa z nedele stal deň pracovného pokoja a odpočinku. Prvý výnos o zachovávaní pracovného pokoja v nedeľu pochádza od rímskeho cisára Konštantína z roku 321. Týmto výnosom bola nedeľa určená za deň úradného pokoja. Povolené vykonávať bolo iba tzv. „manumissiones“ – prepustenie otrokov na slobodu. Do tejto doby sa nedeľa nijako neodlišovala od ostatných dňoch týždňa.

Názov pre nedeľu odvodený z latinského (dies) dominica, t. j. „deň Pána“, pochádza zo skutočnosti, že tento deň ako deň Kristovho vzkriesenia je jemu zasvätený, je to teda „Pánov deň“. Sú to napr. taliančina (Domenica), španielčina (Domingo), francúzština (Dimanche) a ďalšie. Naopak názvy ako anglicky Sunday či nemecky Sonntag pochádzajú z predkresťanskeho obdobia – podobne ako starí Rimania (Dies solis) – označujú nedeľu za „deň Slnka“. V starej severštine je nedeľa zasvätená bohyni Sol.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Dies Domini - Apoštolský list Jána Pavla II. - Nedeľa - Deň Pána
 Nedeľa – Anton Hlinka

 
 07
21. storočie

21. storočie je storočie, ktoré trvá od roku 2001 a bude trvať do roku 2100.

2. tisícročie | 3. tisícročie | 4. tisícročie

19. storočie | 20. storočie | 21. storočie | 22. storočie | 23. storočie | 24. storočie

0. roky | 10. roky | 20. roky | 30. roky | 40. roky

50. roky | 60. roky | 70. roky | 80. roky | 90. roky
Message-Digest algorithm

Message-Digest algorithm (MD) je skupina kryptografických hašovacích funkcií. Tieto funkcie boli široko používané v kryptológii. Ich implementácie sa naďalej nachádzajú vo viacerých štandardoch, avšak v súčasnosti sa odporúča ich nahradenie bezpečnejšími funkciami zo skupiny Secure Hash Algorithm.

MD5 
Message-Digest algorithm 5 (MD5) bola široko používaná kryptografická hašovacia funkcia so 128-bitovým hašom. MD5 bola navrhnutá Ronaldom Rivestom v roku 1991. Funkcia má defintívne degradovanú bezpečnosť, po publikovaní rýchlej metódy hľadania  konkrétných kolízii v roku 2005, a preto ju už nemožno považovať za bezpečnú.

Externé odkazy

Anglicky 
Štandard RFC 1321 The MD5 Message-Digest Algorithm
W3C recommendation on MD5
Two colliding PostScript files with the same size
Two colliding executable files
Online MD5 hash generator
Filesystem-based MD5 tool
MD5 Collision Generation

Implementácie 
Nasledujúce odkazy majú informatívny charakter, licencovanie a bezpečnosť kódu nie je overená
 Delphi
 Java
 JavaScript
 Perl
 PHP
 Python

Kryptografické hašovacie funkcie
Kryptológia
Batman (film z roku 1989)

Batman je film režiséra Tima Burtona, založený na superhrdinovi Batmanovi z komiksov od DC Comics. Tim Burton sa ním prvýkrát predstavil širšej verejnosti a samotný film spôsobil rozmach adaptácii rôznych komiksov. Do roly netopierieho muža obsadil režisér Michaela Keatona. Ako jeho protivníka vybral Jokera (Žolíka), ktorého si zahral Jack Nicholson.

Obsadenie
 Michael Keaton ako Batman/Bruce Wayne, samotársky multimilionár, ktorý po nociach bojuje so zločincami ako superhrdina Batman.
 Jack Nicholson ako Jack Napier/Joker, rešpektovaný a obávaný gangster, ktorý je ale znetvorený potom ako počas jednej nevydarenej akcie padne do nádrže plnej kyseliny. Jeho nový výzor pripomína klauna, a tak sa začne prezívať Joker, a stáva sa z neho ešte viac nebezpečnejší zločinec.
 Kim Basingerová ako Vicki Vale, fotoreportérka, ktorá sa snaží zistiť kto je Batman.
 Michael Gough ako Alfred Pennyworth, Bruceov sluha a spoločník.
 Robert Wuhl ako Alexander Knox, reportér pomáhajúci Vicki s jej pátraním po Batmanovi.
 Pat Hingle ako Komisár James Gordon, vedúci policajného zboru Gotham City.
 Billy Dee Williams ako Harvey Dent, novozvolený okresný advokát.

Pozri aj 
 Batman sa vracia
 Batman navždy
 Batman a Robin
 Batman začína
 Temný rytier

Externé odkazy 
 
 
Batman na stránke filmklub.sk

Filmy z 1989
Filmy podľa názvu
Filmy USA
Britské filmy
Filmy podľa komiksu
Batman
Batman sa vracia

Batman sa vracia je film Tima Burtona z roku 1992. 
Hudbu skomponoval Danny Elfman.

Dej 
Na Batmana (Michael Keatona) si tentokrát musí poradiť hneď s dvoma zločincami. Démonický tučniak (Danny DeVito) a krásna Catwoman (Michelle Pfeiffer) ku ktorej však cíti niečo viac.

Pozri aj 
Batman

Externé odkazy 
 
 

Filmy z 1992
Filmy podľa názvu
Filmy USA
Filmy podľa komiksu
Batman
Kráľ Artuš (film)

Kráľ Artuš je historický veľkofilm režiséra Antoine Fuqua.

Iné projekty

Externé odkazy 
 
 
 Oficialna stránka 

Filmy USA
Filmy podľa názvu
Filmy z 2004
Írske filmy
Rain Man

Rain Man je americký film režiséra Barryho Levinsona z roku 1988. Autorom scenára je Barry Morrow a k jeho napísaniu ho viedlo náhodné stretnutie so známym americkým autistom Kimom Peekom. Spoluautorstvo je prisudzované Ronaldovi Bassovi. V hlavných úlohách vystupujú Tom Cruise (ako Charlie Babbitt) a Dustin Hoffman (ako Raymond). Film získal 4 oscary, ďalších 19 cien.

Dej 

Dej filmu začína smrťou Charlieho otca, s ktorým sa už dávno odcudzili. Príde mu na pohreb do Ohia a zisťuje, že otec mu zanechal zo svojho veľkého dedičstva iba svoje auto. Zistí však, že má autistického brata, ktorému jeho otec odkázal trojmiliónové dedičstvo. Rozhodne sa ísť do ústavu v domnení, že od neho získa aspoň časť dedičstva, Zoberie ho na výlet naprieč Amerikou, no problémy začínajú už vo chvíli, keď sa snažia nastúpiť do lietadla. Pretože Raymond nechce cestovať lietadlom, musia ísť autom. Počas ich cesty sa Charlie naučí, ako vychádzať s Raymondovým svojráznym chovaním a začne sa o brata starať. Postupne v sebe nachádza stratený cit a zisťuje, že peniaze nie sú najdôležitejšia vec v živote.

Obsadenie 
Dustin Hoffman ako Raymond Babbitt
Tom Cruise ako Charlie Babbitt
Valeria Golino ako Susanna
Bonnie Hunt ako Sally Dibbs

Vedeli ste že 
Pôvodne mal Tom Cruise hrať Raymonda a naopak, Dustin Hoffman mal hrať Charlieho.

Externé odkazy 

 
 

Filmy z 1988
Filmy podľa názvu
Filmy USA
Wolfgang Petersen

Wolfgang Petersen (* 14. marec 1941, Emden, Nemecko – † 12. august 2022, Los Angeles, Kalifornia, USA)) bol nemecký filmový režisér.

Filmografia 
 Trója (Troy) (2004)
 Dokonalá búrka (The Perfect Storm) (2000)
 Červený labyrint (Red Corner) (1997) (producent)
 Air Force One (1997)
 Smrtiaca epidémia (Outbreak) (1995)
 S nasadením života (In the Line of Fire) (1993)
 Enemy Mine (1985) 
 Nekonečný príbeh (Die unendliche Geschichte / The Neverending Story) (1984)
 Ponorka (Das Boot) (1981)
 Die Konsequenz (1977) 
 Einer von uns beiden (1973) 
 Ich werde dich töten (1969)

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 
 
  kinobox
 Wolfgang Petersen na FDb.cz
 Oficiálna stránka
 Wolfgang Petersen na filmportal.de
 Wenn das Homer noch erlebt hätte! 
 Spiegelonline: Wolfgang Petersen. Alle Artikel und Hintergründe

Nemeckí filmoví režiséri
Úmrtia na rakovinu pankreasu
Fedinova ulica

Fedinova ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Pomenovaná je po ruskom spisovateľovi Konstantinovi Fedinovi (1892 – 1977). 

Je známa vysokou koncentráciou obchodov a iných prevádzok, čím plní funkciu korza, pešej zóny a jedného z centier Petržalky. Je tu situované zdravotné stredisko, lekáreň Mandragora, materská škola, detské jasle a pobočka politickej strany SMER pre Bratislavu V. Neďaleko preteká Chorvátske rameno, jeho okolie je obľúbeným miestom prechádzok tunajších obyvateľov.

Prvý dom na Fedinovej ulici bol postavený v roku 1983 (osemposchodový bielo-žltý, čísla 1-5). V roku 1986 boli dokončené tri dvanásťposchodové (2-24, prvý s terasou). Medzi dvoma z týchto domov bol v roku 2013 postavený ďalší, 14-poschodový polyfunkčný dom. Podľa starostu Petržalky Vladimíra Bajana ide o "zahusťovačku", ktorá môže skomplikovať život doterajším obyvateľom ulice. Predošlý starosta Milan Ftáčnik uviedol, že stavbe sa nedalo zabrániť, nakoľko mesto vydalo súhlasné stanovisko s územným plánom, čo musel petržalský stavebný úrad rešpektovať.

Blízke ulice 
 Ševčenkova ulica
 Prokofievova ulica
 Jiráskova ulica
 Markova ulica
 Švabinského ulica

Galéria

Referencie

Externé odkazy 
Fedinova ulica na mape Bratislavy

Iné projekty 

Ulice v Petržalke
Černyševského ulica

Černyševského ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Nachádza sa v miestnej časti Dvory. Je pomenovaná podľa ruského filozofa Nikolaja Gavriloviča Černyševského (1828 – 1889). Vznikla v druhej polovici 80. rokov 20. storočia pri výstavbe panelákového sídliska.

Blízke ulice 
 Farského ulica
 Mánesovo námestie
 Muchovo námestie

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
Černyševského ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Romanova ulica

Romanova ulica (predtým Togliattiho ulica) je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Nachádza sa v miestnej časti Háje, sektor Zrkadlový Háj a sektor Háje 1.

Základné informácie 
Tiahne sa od Chorvátskeho ramena zo západu na východ, pričom nadväzuje na Jiráskovu. Za Kauflandom do nej z južnej strany kolmo ústi Rovniankova, následne zo severu Osuského. Pri Dome kultúry Zrkadlový háj sa lomí a pokračuje na juh, je ohraničená z východnej strany ulicami Ambroseho a Bradáčova a zo západnej Rovniankovou. Pri Technopole kolmo ústí do Kutlíkovej.

Vznikla v roku 1976 v rámci výstavby panelákového sídliska pod názvom Togliattiho ulica. Bola pomenovaná podľa Palmira Togliattiho (1893 – 1964), predsedu Komunistickej strany Talianska. Bytový dom Romanova 33 a 35 bol ako prvý novopetržalský panelový dom 3. augusta 1977 skolaudovaný. 

Od 1. apríla 1991 má súčasný názov, podľa Štefana Boleslava Romana (1921 – 1988), prvého predsedu Svetového kongresu Slovákov.

Na ulici sa nachádza jediná petržalská pobočka obchodného reťazca Kaufland.
Na Romanovej 20 má sídlo predajňa potravín Terno Plus. Na Romanovej 4 sídli súkromná očná ambulancia.

Dopravné spojenie

Galéria

Poznámky

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Romanova ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Brančská ulica

Brančská ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Nachádza sa v miestnej časti Lúky.  Je pomenovaná podľa obce Branč v okrese Nitra. 

Od roku 1978 do 1. apríla 1991 bola spolu so Smolenickou ulicou súčasťou Rokosovského ulice.

Blízke ulice 
 Pajštúnska ulica
 Tupolevova ulica
 Smolenická ulica
 Šintavská ulica
 Holíčska ulica

Galéria

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Brančská ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Jiráskova ulica (Bratislava)

Jiráskova ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Nachádza sa v miestnej časti Dvory.

Pôvod mena 
Do 1. apríla 1991 mala názov Mičurinova ulica
 podľa sovietskeho botanika Ivana Vladimiroviča Mičurina (1855 – 1935). Paradoxne do prvej polovice 80. rokov sa Mičurinova ulica nachádzala v Petržalke na inom mieste, ako odbočka od niekdajšej Starohájskej cesty, približne v miestach križovatky Bosákovej a Jantárovej cesty, zástavky električiek Bosákova a budovy Fuxova. V súčasnosti je pomenovaná podľa českého spisovateľa Aloisa Jiráska (1851  – 1930).

Základné informácie 
Jiráskovu ulicu rozdeľuje cestná komunikácia na dve časti  – prvú tvoria panelové obytné domy neďaleko Tupolevovej a Iľjušinovej ulice, druhú reštaurácia Alfa, Obradná sieň (Cik-Cak centrum), potraviny Rema a pošta, tieto objekty sú pri Fedinovej ulici, na rovnakej strane cesty smerom na Smolenickú ulicu sa nachádza predajňa Lidl.

Blízke ulice 
 Tupolevova ulica
 Iľjušinova ulica
 Fedinova ulica
 Markova ulica
 Švabinského ulica

Poznámky

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Jiráskova ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Panónska cesta

Panónska cesta je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka.

Základné informácie 
Je významnou dopravnou komunikáciou (smeruje na hraničné priechody Jarovce-Kittsee a Rusovce-Rajka). Odtiaľ pochádza aj jej názov, odvodený od niekdajšej rímskej provincie Panónia. Tiahne sa od Einsteinovej ulice až po južnú časť Petržalky.

Do roku 1990 sa volala Kossutova ulica podľa Ľudovíta Košuta () (18021894), maďarského právnika, politika, bojovníka za nezávislosť Uhorska, vodcu uhorskej revolúcie v rokoch 18481849 a predsedu uhorskej vlády. 

V posledných rokoch je dejiskom intenzívnej výstavby. Stavajú sa tu predovšetkým kancelárske budovy, školy, byty a nákupné prevádzky.

Významné budovy 
Sídli tu vydavateľstvo Spoločnosť 7 Plus (vydavateľ časopisu Plus 7 dní a iných), ČSOB leasing. 

Hneď vedľa ich spoločnej budovy sa nachádza Ústredné daňové riaditeľstvo Bratislava (ktoré patrí administratívne pod Ševčenkovu ulicu). Môžeme tu nájsť aj Fakultu manažmentu City University, poskytovateľa televízie, internetu a telekomunikačných služieb UPC a mnohé ďalšie. 

Prebieha výstavba administratívneho komplexu Emporia Towers, Panon Office, trojhviezdičkového hotela Panónska a tiež kancelárskeho komplexu Central 5 a polyfunkčného komplexu Stavo-Ing.

Galéria

Blízke ulice 
 Belinského ulica
 Ševčenkova ulica
 Kolmá ulica
 Vyšehradská ulica
 Budatínska ulica
 Jasovská ulica
 Jantárová cesta

Iné projekty

Externé odkazy 
Panónska cesta na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Lokality prostitúcie
Beňadická ulica

Beňadická ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Nachádza sa v miestnej časti Lúky. Je pomenovaná podľa kláštora Hronský Beňadik. Do 1. apríla 1991 bola súčasťou Buďonného ulice spolu s Víglašskou a Šášovskou.

Ulicu tvorí zástavba panelových domov z 80. rokov 20. storočia.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy
 Beňadická ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Dolnozemská cesta

Dolnozemská cesta je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Je dôležitou dopravnou tepnou Bratislavy smerujúcou od mosta Apollo a Prístavného mosta (diaľnica D1) smerom na Rusovce, Jarovce a Čunovo a pokračuje do maďarskej Rajky. V celej jej dĺžke prebieha po nej cesta I. triedy číslo 2. Spolu s Panónskou cestou tvoria obchvat Petržalky.

Pôvod názvu 
Pomenovaná je podľa Dolnej zeme, teda južných častí Uhorska, ktoré boli po vyhnaní Turkov kolonizované aj obyvateľstvom slovenského pôvodu. Do 1. apríla 1991 mala názov Sverdlovova ulica podľa Jakova Michajloviča Sverdlova. (1885 – 1919), ruského komunistického politika.

Významné objekty 
Na Dolnozemskej ceste č. 1 sa nachádza areál Ekonomickej univerzity, jednej z prvých vysokých škôl ekonomického zamerania na Slovensku. V južnej časti lemuje areál nemocnice svätého Cyrila a Metoda. Smerom na západ, medzi Dolnozemskou a Dunajom, sa nachádza pôvodný lužný les, ako i protipovodňová hrádza na korune ktorej vedie Dunajská cyklistická cesta.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Dolnozemská cesta na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Rovniankova ulica (Bratislava)

Rovniankova ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. 

Nachádza sa tu materská škola a Dom kultúry Zrkadlový Háj.

Ulica bola prvýkrát pomenovaná v roku 1976 ako Fosterova ulica, podľa amerického odborára a komunistu Williama Zebulona Fostera. Od roku 1990 nesie meno Rovniankova ulica, podľa slovenského podnikateľa a novinára pôsobiaceho v USA Petra Víťazoslava Rovnianka.

Meno Rovniankova ulica niesla v minulosti aj dnešná Príkopova ulica.

Rovniankova 14 
Rovniankova 14 je bytový panelový dom v Bratislave v mestskej časti Petržalka na Rovniankovej ulici. Je význačný svojimi aktivitami, ktoré boli prvé svojho druhu a inšpirovali mnohé ďalšie domy po celom Slovensku a odštartoval projekty zvýšenia bezpečnosti domov a ich zveľadenia. Bol pilotným projektom Bezpečného bývania, zabezpečenia domov DEK kľúčom a kamerovým systémom. Má vlastnú web stránku, počítačovú a televíznu sieť, posilovňu a mnohé ďalšie veci. V roku 2010 sa v dome spustil projekt "Susedská knižnica", kde si ľudia môžu zadarmo požičať knihu a po prečítaní vrátiť, ide o predĺženie projektu Knižného kolotoča.

Vybavenie domu 
 Dom je zabezpečený bezpečnostným systémom s elektronickým riadením vstupu a výstupu osôb z objektu. Priestory a okolie domu je monitorované kamerami.
 V dome je vybudovaná vlastná počítačová sieť s pripojením na internet. Každý byt má zriadenú prípojku do siete. Sieť sa využíva jednak na vlastné pripojenie na internet ale je taktiež využitá na pripojenie elektronickej meracej a regulačnej techniky.
 V dome je vybudovaná a prevádzkovaná vlastná televízna sieť.
 V dome je vybudovaná plnohodnotná posilňovňa, v ktorej môžu bezplatne cvičiť všetci obyvatelia domu.
 V dome je zriadená Susedská knižnica, pravidelne zásobovaná knihami z Petržalskej knižnice.

Iné projekty

Externé odkazy 
Rovniankova ulica na mape Bratislavy
Webová stránka domu na Rovniankovej 14

Referencie 

Ulice v Petržalke
Bradáčova ulica (Bratislava)

Bradáčova ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Nachádza sa v miestnej časti Háje. 

Vznikla v roku 1976 pri výstavbe petržalského panelákového sídliska pod názvom Ulbrichtova ulica. Bola pomenovaná podľa východonemeckého politika Waltera Ulbrichta (1893 – 1973).

Súčasný názov získala 1. apríla 1991. Je pomenovaná podľa Jána Samuela Bradáča (1889 – 1960), slovenského evanjelického kňaza a verejného činiteľa, ktorý pôsobil v USA.

Blízke ulice 
 Ambroseho ulica
 Romanova ulica
 Dudova ulica
 Hrobákova ulica

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Bradáčova ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Einsteinova ulica

Einsteinova ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Nachádza sa na nej známe obchodné stredisko Aupark a najstaršie petržalské gymnázium. Neďaleko je situované výstavisko Incheba.

Pomenovaná je po nositeľovi  Nobelovej ceny za fyziku Albertovi Einsteinovi. Do roku 1990 mala meno Makarenkova ulica podľa sovietskeho pedagóga Antona Semionoviča Makarenka (1888-1939).

V blízkosti sa nachádzajú:
 Zadunajská cesta
 Pečnianska ulica
 Pri Starom háji
 Černyševského ulica
 Krasovského ulica
 Nobelovo námestie

Iné projekty

Externé odkazy
Einsteinova ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Viedenská cesta

Viedenská cesta je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. 

Pomenovaná je podľa rakúskeho mesta Viedeň.

Iné projekty

Externé odkazy
Viedenská cesta na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Gercenova ulica

Gercenova ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. 

Je pomenovaná podľa ruského filozofa a spisovateľa Alexandra Ivanoviča Gercena (1812-1870). Nachádza sa na nej katolícka Základná škola Svätej rodiny.

Blízke ulice:
 Záporožská ulica
 Lenardova ulica
 Daliborovo námestie
 Rusovská cesta

Iné projekty

Externé odkazy 
 Gercenova ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Dubnická ulica (Bratislava)

Dubnická ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Nachádza sa v miestnej časti Dvory. Je pomenovaná podľa mesta Dubnica nad Váhom.

Blízke ulice 
 Očovská ulica
 Krupinská ulica
 Vilová ulica
 Rusovská cesta

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Dubnická ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Kopčianska ulica (Bratislava)

Kopčianska ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. 

Na ulici sa nachádza železničná stanica Petržalka, nový bytový komplex Vienna Gate, fabrika Matador, skladové budovy a na jej konci je Dopravný inšpektorát. Zo strany železničnej stanice do nej ústi Petržalské korzo, ktorým prechádza aj cyklistická trasa pokračujúca po Kopčianskej ulici až priamo do rakúskej obce Kittsee. Ulica sa nachádza sa v blízkosti centra (autobusom cca 5-10 min), je tu výborné napojenie na diaľnicu (smer Žilina, Brno, Viedeň, Budapešť). V rámci cezhraničnej spolupráce a podpory výstavby cyklotrás bola revitalizaná časť cyklotrasy pri sídlisku Kopčany a vystavaná oddychové stojisko pre rekreantov pri hraniciach s Rakúskom. Oblasť v budúcnosti výrazne ovplyvní plánovaná realizácia projektu TEN-T spájajúceho Paríž, Stuttgart, Štrasburg a Viedeň s Bratislavou rýchlovlakom, ako aj naprojektovaná výstavba polyfunkčného komplexu s dôrazom na bývanie na ploche momentálne zastavanej objektami Matadoru.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Kopčianska ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Dargovská ulica (Bratislava)

Dargovská ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Je pomenovaná po obci Dargov v okrese Trebišov. 

Nachádza sa v časti ľudovo nazývanej Kolónka, kde ostala zachovaná pôvodná výstavba rodinných domov. Oblasť bola pred rokom 1989 určená na asanáciu, v domoch nie je zavedený plyn, ani kanalizácia. Tvorí spojnicu medzi Gogoľovou a Kaukazskou, je rovnobežná s Kubínskou, Nábrežná je na ňu kolmá.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Dargovská ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Bohrova ulica

Bohrova ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Nachádza sa v miestnej časti Dvory. Je pomenovaná podľa dánskeho fyzika Nielsa Bohra (1885 – 1962), nositeľa Nobelovej ceny za fyziku. 

Vznikla 1. apríla 1991, dovtedy tvorila spolu s Kapicovou a Planckovou Černého ulicu.

Tvorí ju zástavba panelových domov postavených v 80. rokoch 20. storočia. Na Bohrovej 22 sídli obvodné oddelenie polície pre Petržalku-sever.

Blízke ulice 
 Lenardova ulica
 Kapicova ulica
 Planckova ulica
 Zadunajská cesta
 Pečnianska ulica
 Nobelovo námestie
 Daliborovo námestie

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
Bohrova ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Antolská ulica (Bratislava)

Antolská ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Nachádza sa v miestnej časti Lúky. 

Je pomenovaná podľa kaštieľa Antol (dnes Svätý Anton). Do 1. apríla 1991 mala názov Ulica Zoje Kosmodemjanskej, podľa ruskej účastníčky protinacistického odboja Zoje Kosmodemianskej (1923 – 1941).

Na Antolskej 11 sa nachádza Nemocnica svätého Cyrila a Metoda. Neďaleko je jazero Veľký Draždiak a Chorvátske rameno.

Blízke ulice 
 Betliarska ulica
 Tematínska ulica
 Dolnozemská cesta

Galéria

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Antolská ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Bzovícka ulica

Bzovícka ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Nachádza sa na juhu Petržalky, v miestnej časti Lúky. 

Vznikla v roku 1981 pri výstavbe panelákového sídliska ako Cichovského ulica. Mala názov podľa poľského vojvodcu a národného buditeľa Adolfa Cichowského (1794 – 1854]. Od 1. apríla 1991 je pomenovaná podľa hradu Bzovík v okrese Krupina.

Blízke ulice 
 Ľubovnianska ulica
 Betliarska ulica

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Bzovícka ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Kuchajda

Kuchajda je jazero a prírodné kúpalisko v Bratislave. Jeho meno pochádza z nemeckého Kuhheide (kravský pasienok), čo poukazuje na pôvodné využitie tejto lokality.

Areál Kuchajdy sa nachádza sa v III. mestskom okrese v blízkosti železničnej stanice Bratislava-Nové Mesto a obchodného centra Vivo!. Kúpalisko malo v minulosti problémy so zvýšeným obsahom siníc. V roku 2012 však bolo Úradom verejného zdravotníctva označené za vhodné na kúpanie, pričom okrem Kuchajdy boli takto v Bratislave označené len Zlaté piesky, ostatné prírodné kúpaliská nesplnili kritériá na čistotu vody.
Okruh okolo Kuchajdy po chodníku (dlažba) meria 1454 metrov. V areáli Kuchajdy sa nachádzajú aj rôzne športoviská (futbal, preliezky, plážový volejbal, pingpong a i.), bufety, reštaurácie, amfiteáter a voľnočasové aktivity.

Referencie

Externé odkazy 
 Informácia o areáli
 Čínska reštaurácia Pri jazere Kuchajda

Kúpaliská v Bratislave
Jazerá v Bratislave
Okres Bratislava III
1845



Udalosti 

 3. marec – Florida sa stala 27. štátom USA.
 4. marec – James K. Polk sa stal 11. prezidentom USA.
 29. december – Texas sa stal 28. štátom USA.
 V Írsku vypukol Veľký hladomor

Narodenia 
 3. marec – Georg Ferdinand Cantor, matematik († 1918)
 10. marec – Alexander III., ruský cár († 1894)
 18. marec – Stéphane Mallarmé, francúzsky básnik a esejista († 1898)
 27. marec – Wilhelm Conrad Röntgen, nemecký fyzik († 1923)
 4. apríl – František Plesnivý, rakúsko-uhorský architekt († 1918)
 24. apríl – Carl Spitteler, švajčiarsky básnik, prozaik, dramatik a esejista († 1924)
 12. máj – Gabriel Fauré, francúzsky hudobný skladateľ, organista a pedagóg († 1924)
 18. jún – Charles Louis Alphonse Laveran, francúzsky lekár († cca 1922)
 24. jún – Ambrose Bierce, americký satirik, kritik, básnik, aforista, spisovateľ a novinár († cca 1914)
 4. júl – Pavol Szinyei Merse, uhorský maliar († 1920)
 9. júl – sir George Howard Darwin, anglický astronóm († 1912)
 18. júl – Tristan Corbière, francúzsky básnik († 1875)
 16. august – Gabriel Lippmann, francúzsky fyzik, nositeľ Nobelovej ceny († 1921)
 25. august – Ľudovít II., bavorský kráľ († 1886)
 27. august – Ödön Lechner, maďarský architekt († 1914)
 22. október – Edmund Reitter, rakúsky etnológ († 1920)
 28. október – Zygmunt Florenty Wróblewski, poľský chemik a fyzik († 1888)

Úmrtia 
 3. máj – Johann Wilhelm Meigen, nemecký entomológ (* 1764)
 12. máj – August Wilhelm Schlegel, teoretik nemeckého romantizmu (* 1767)
 8. jún – Andrew Jackson, 7. prezident Spojených štátov (* 1767)
 2. september – Bernardino Rivadavia, argentínsky politik a prvý prezident Argentíny (* 1780)

 
 1845
1861



Udalosti 
 12. apríl – začala sa americká občianska vojna medzi Severom a Juhom
 6. a 7. júna prijalo zhromaždenie v Martine Memorandum národa slovenského
 v Rusku bolo zrušené nevoľníctvo
 bola otvorená prvá burza v Prahe
 v Nemecku bol objavený slávny „pravták“ Archeopteryx, dodnes považovaný za najprimitívnejšieho známeho vtáka
 mesto Trutnov v Čechách bolo postihnuté požiarom

Narodenia 
 6. február – Nikolaj Dmitrijevič Zelinskij, sovietsky chemik († 1953)
 15. február – Alfred North Whitehead, anglický matematik a filozof († 1947)
 7. máj – Rabíndranáth Thákur, filozof († 1941)
 20. jún – Frederick Gowland Hopkins, anglický biochemik, nositeľ Nobelovej ceny za fyziológiu a medicínu († 1947)
 11. september – Juhani Aho, novinár a prvý fínsky profesionálny spisovateľ († 1921)
 23. september – Robert Bosch, nemecký podnikateľ a vynálezca († 1942)
 2. november – Maurice Blondel, francúzsky filozof († 1949)

Úmrtia 
 10. marec – Taras Hryhorovyč Ševčenko, ukrajinský filozof a básnik (* 1814)
 25. jún – Abdülmecid I., osmanský sultán (* 1823)
 26. jún – Pavol Jozef Šafárik, slovenský básnik, historik, etnograf, slavista a univerzitný profesor (* 1795)
 29. jún – Elizabeth Barrettová Browningová, anglická poetka (* 1806)
 25. júl – Jonas Furrer, prvý prezident Švajčiarska (* 1805)
 14. november – Antun Mihanović, chorvátsky básnik (* 1796)

 
 1861
1889



Udalosti 
 marec – cyklón na Samoe zničil prístav v Apii
 3. jún – v USA bola dokončená prvá diaľková linka na prenos elektrického prúdu, dlhá 14 míľ od generátora vo Willamette Falls po mestečko Portland v štáte Oregon
 8. júl – bolo publikované prvé číslo Wall Street Journalu
 2. november – Severná Dakota a Južná Dakota sa stali 39. a 40. štátom USA
 8. november – Montana sa stala 41. štátom USA
 11. november – Washington sa stal 42. štátom USA

Narodenia 
 6. január – Ján Ivák, slovenský politik († 1966)
 21. január – Pitirim Alexandrovič Sorokin, americký sociológ ruského pôvodu († 1968)
 22. február – Robin George Collingwood, anglický filozof, archeológ a historik († 1943)
 31. marec – Štefan Osuský, slovenský politik a diplomat († 1973)
 7. apríl – Gabriela Mistral, čilská poetka († 1957)
 14. apríl – Arnold Joseph Toynbee, britský historik († 1975)
 16. apríl – Charlie Chaplin, britský filmový herec a komik († 1977)
 20. apríl – Adolf Hitler, nemecký politik († 1945)
 21. apríl – Paul Karrer, švajčiarsky organický chemik, nositeľ Nobelovej ceny za chémiu († 1971)
 26. apríl – Ludwig Wittgenstein, rakúsko-britský filozof († 1951)
 28. apríl – António de Oliveira Salazar, portugalský politik († 1970)
 5. júl – Jean Cocteau, francúzsky spisovateľ († 1963)
 17. júl – Erle Stanley Gardner, americký spisovateľ detektívok († 1970)
 26. september – Martin Heidegger, nemecký filozof († 1976)
 1. november – Philip Noel-Baker, britský politik, diplomat, akademik, bežec a mierový aktivista, nositeľ Nobelovej ceny za mier († 1982)
 20. november – Edwin Hubble, americký astronóm († 1953)
 30. november – Edgar Douglas Adrian, anglický lekár, neurofyziológ, nositeľ Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu († 1977)
 7. december – Gabriel Honoré Marcel, francúzsky filozof († 1973)

Úmrtia 
 30. január – Rudolf (korunný princ), rakúsky následník trónu (* 1858)
 11. február – Maximilián Jalovecký, slovenský rímskokatolícky kňaz a autor učebníc (* 1817)
 16. marec – Ernst Tempel, nemecký astronóm a litograf (* 1821)
 10. jún – Robert Ultzmann, rakúsky urológ a profesor (* 1842)
 15. jún – Mihai Eminescu, rumunský básnik (* 1850)
 28. jún – Maria Mitchellová, americká astronómka (* 1818)
 23. september – Wilkie Collins, britský spisovateľ (* 1824)
 25. október – Émile Augier, francúzsky básnik, dramatik a akademik (* 1820)
 17. november – Samuel Roth, slovenský prírodovedec a pedagóg (* 1851)
 18. november – William Allingham, írsky básnik (* 1824)
 12. december – Viktor Jakovlevič Buňakovskij, ruský matematik (* 1804)

 
 1889