Veľký Meder

Veľký Meder (, 19481990 Čalovo) je mesto na Slovensku ležiace v okrese Dunajská Streda v Trnavskom kraji.

Polohopis 
Mesto leží v južnej časti Žitného ostrova, len asi  severne od Dunaja a maďarskej hranice. Od Dunajskej Stredy je vzdialené  juhovýchodne, od Komárna  západne a Győr leží len  južne. Križuje sa tu cesta I/13, I/63 a II/561, dôležitú úlohu zohráva aj železničná trať Bratislava – Komárno.

Vodné plochy 
 Štrkovisko, Tisota

Dejiny 
Z územia Veľkého Medera sa našli doklady osídlenia kultúry s lineárnou keramikou a želiezovskej skupiny, ďalej osídlenia v starej bronzovej dobe, a najmä germánske sídlisko zo starej aj mladej rímskej doby.

Pomenovanie usadlosti (Marthamagor 1239, Villa Meger 1268, Marchamagyar 1298, neskôr Mogor, Megere a podobne) je zložené zo slovanského slova Marča (k osobnému menu Marek) a slova maďar(ský). Fakt, že bolo v názve treba použiť slovo maďarský poukazuje na to, že osada pod týmto názvom vznikla ako maďarská osada v nemaďarskom, teda slovenskom prostredí. Pôvodní slovanskí obyvatelia (osady a/alebo jej okolia) boli teda nútení podrobiť sa starým Maďarom [Dvořák 89].

Veľké jazerá, rieky a potoky obklopujúce mesto, núkali dobré podmienky na rybárčenie, kopcovité okolie mesta zase na pestovanie poľnohospodárskych plodín a chovu zvierat. Obranyschopnosť novej usadlosti a bezpečnosť obyvateľstva zaručovali i tri avarské zemné hrady, ktoré poznali pod menom  „avargyűrű” (avarský prsteň) či „tatárhányás” (tatársky vrch)

V čase panovania kniežaťa Gejzu I. (970997) sa prechodné bydlisko kmeňov zmenilo na stálu usadlosť, čo v dejinách meste považujeme za dôležitú historickú udalosť. Prvými obyvateľmi boli pravdepodobne jazdci z ozbrojeného sprievodu panovníka. Presný rok ich usadenia  nepoznáme. V listine Bélu IV. z roku 1268 (Nagy diplomaVeľký diplom) je mesto spomenuté pod menom Villa Meger. Toto pomenovanie poukazuje na to, že to bola významná, obývaná usadlosť. V listine sa ďalej uvádza, že vlastníkom mesta je comes Parabuch, ktorý časť svojich majetkov odovzdal synovi Izsopovi. Odtiaľ pochádza meno obce Ižop. Veľký diplom z roku 1268 je prvou známou, uchovanou kráľovskou listinou z histórie Veľkého Medera a čas jeho vzniku je datovaný od tohto roku. V roku 1998 bolo teda 730. výročie vzniku.

Obyvateľstvo

Národnostné zloženie (2021)

Národnostné zloženie (2011) 
Slováci14,0 %, Maďari75,6 %, Česi0,9 %, Rómovia0,5 % a iní

Náboženské zloženie (2001) 
rímskokatolíci57,40 %, reformovaní (kalvíni)22,64 %, bez vyznania15,13 %, evanjelici a. v.2,23 %, gréckokatolíci0,13 % a iní

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Reformovaný kostol, jednoloďová neskorobaroková tolerančná stavba s pravouhlým záverom a predstavanou vežou, z roku 1783. V roku 1801 bola pristavaná veža. Interiér kostola je plochostropý, nad západnou emporou je pruská klenba. Fasády sú členené lizénami a segmentovo ukončenými oknami so šambránami. Veža vyrastá zo štítového priečelia s párom dekoratívnych obeliskov, má nárožné zaoblenia, je členená lizénovými rámami v spodnej časti s bosážou. Ukončená je korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a barokovou helmicou. 

 Reformovaný kostol v časti Ižop, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhlým záverom a predstavanou vežou, z prvej polovice 19. storočia. Stojí na mieste staršej stavby, z ktorej sa mali dochovať obvodové múry. Veža bola pristavaná v roku 1924. Interiér kostola je plochostropý, nad západnou emporou je pruská klenba. Fasády sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža je členená kordónovými rímsami a ukončená je korunnou rímsou s terčíkom a ihlancovou helmicou. 

 Rímskokatolícky kostol sv. Mikuláša, jednoloďová neorenesančná stavba s pravoulým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1899. Stojí na mieste staršej stavby. Priečelie je členené pilastrami a polkruhovo ukončenými oknami s profilovanými šambránami a nadokennými rímsami. Veža vyrastá zo štítového priečelia vo forme rizalitu so segmentovým štítom. Je členená lizénovými rámami a pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a ihlancovou helmicou. Vo veži sa nachádza zvon z 18. storočia pochádzajúci zo staršieho kostola.

 Kaplnka Sedembolestnej Panny Márie z roku 1910.

Pomníky 
Socha Bélu Bartóka, pomník hrdinov I. a II. svetovej vojny.

Rekreácia

Termálpark Veľký Meder 
Termálpark Veľký Meder je obkolesený  lesoparkom sa nachádza  od maďarských hraníc a  od Bratislavy. Krytý rekreačný komplex je otvorený celý rok medzi 9:00 a 21:00 h. Vodná plocha krytého bazéna má atypický tvar s rozlohu  a hĺbkou . Nachádza sa tu aj polokrytý sedací bazén s vyššou teplotou vody.

Vo všetkých bazénoch je termálna voda s teplotou 27 – 38 °C, vhodná na liečenie ochorení kĺbov, chrbtice a svalstva. Tento komplex okrem bazénov ďalej ponúka návštevníkom perličkový kúpeľ, masáž, solárium, saunový svet, bioptron liečbu, kozmetický salón, samoobslužnú reštauráciu a bar. V lete je k dispozícii 8 bazénov, reštaurácie, občerstvenia, športové vyžitie pre deti i dospelých. Ubytovanie sa je priamo v areáli.

Partnerské mestá 
  Bácsalmás, Maďarsko

Galéria

Poznámka

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok vo Veľkom Mederi

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka mesta

 
Okres Dunajská Streda
Mestá na Slovensku
Mestá v Trnavskom kraji