Senica

Senica je mesto, ležiace na Záhorí, v Trnavskom kraji.

Časti 
Senica sa delí na časti obce :
 Senica v užšom zmysle
 Čáčov
 Kunov
 Sotina

Mesto zahŕňa aj usadlosti Brestové, Košútovec a Horné a Dolné Suroviny.

Polohopis 
Nachádza sa v juhovýchodnej časti Chvojnickej pahorkatiny, na pomedzí s Myjavskou pahorkatinou. Mestom prechádza cesta I/51 (TrnavaHolíč), ktorú križuje II/500 (KútySobotište). Južným okrajom vedie železničná trať Kúty – Trnava. Senica leží  západne od Piešťan,  južne od Skalice,  severovýchodne od Malaciek a  severozápadne od Trnavy.

Vodné toky 
Intravilánom mesta preteká riečka Teplica, do ktorej sa východne od mesta vlievajú potoky Priečny a Kratnov zľava a následne v meste Rovenský a Pasecký potok sprava. Juhozápadne od mesta sa Teplica vlieva do Myjavy.

Vodné plochy 
V mestskej časti Senice, v Kunove, sa nachádza vodná nádrž Kunov.

Obyvateľstvo 
19 875 (31.12.2021)

Etnické zloženie obyvateľstva

Náboženské zloženie obyvateľstva 
rímski katolíci – 47,28 %bez vyznania – 31,18 %evanjelici a. v. – 17,03 %grécki katolíci – 0,29 %pravoslávni – 0,11 %a iní

Dejiny 
 1256 – prvá písomná zmienka o Senici na listine ktorú vystavil kráľ Belo IV.
 13. storočie – v druhej polovici patrila do panstva Abovcov
 14. storočie – začiatkom storočia ju získal Matúš Čák Trenčiansky
 1396 – získala Senica mestské privilégiá
 1419 – dostalo mesto výsadné listiny od kráľa Žigmunda, na právo konať výročné trhy a tiež oslobodenie od platenia mýta a tridsiatku.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Pohrebná kaplnka sv. Anny, gotická stavba s polygonálnym záverom, bez veže, zo začiatku 15. storočia. Nachádza sa v areáli rímskokatolíckeho kostola, ide o najstaršiu stavbu v meste. V 18. storočí bola pod kaplnkou vybudovaná krypta zaklenutá valenou klenbou. Vchod do krypty je krytý kameňom s vročením 1754. Do kaplnky sa vstupuje gotickým portálom s lomeným oblúkom. Zo stredovekých architektonických prvkov sa dochovali dve okná s kamennou kružbou. V interiéri sa na južnej stene nachádza časť stĺpika s maskou a nábehom na rebro klenby. Fasády kaplnky sú hladké, bielené.

 Rímskokatolícky kostol Panny Márie, trojloďová pôvodne renesančná stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z obdobia okolo roku 1631. Kostol bol vybudovaný ako evanjelický no v rámci protireformácie bol evanjelikom v roku 1654 odobratý. Maľba kostola bola realizovaná v roku 1719. V rokoch 1754 – 1788 prešiel barokovou úpravou, pri tejto príležitosti bola nadstavaná veža. Nachádza sa tu hlavný oltár Panny Márie z druhej polovice 17. storočia, bočný oltár sv. Anny z konca 17. storočia. Kazateľnica je baroková z polovice 18. storočia, kamenná krstiteľnica je klasicistická z prvej polovice 19. storočia. Fasády kostola sú hladké, členené opornými piliermi a polkruhovo ukončenými oknami. Vstup do kostola je v podveží, riešený ako renesančný portál s edikulou s prelamovanou rímsou.

 Evanjelický kostol, jednoloďová tolerančná klasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z rokov 1783 – 1784. V roku 1794 bola dostavaná veža. V roku 1882 bol prefasádovaný, dva rady okien boli nahradené jedným radom vysokých okien. V interiéri sa nachádza klasicistický oltár s obrazom Ukrižovaný Kristus od maliara Oesera z roku 1884 a organ z roku 1829. Kamenná krstiteľnica pochádza z doby vzniku kostola. Fasády kostola sú členené pilastrami, pásovaním a kordónovou rímsou. Okná sú polkruhovo ukončené s profilovanými šambránami. Veža je členená pilastrami a dekorovaná nadokenným terčíkom, ukončená je zvonovitou helmicou. 

 Kaštieľ Machatka, dvojpodlažná trojtraktová neskorobaroková stavba s manzardovou strechou z roku 1760. Staviteľom kaštieľa by mohol byť F. A. Hillerbrandt. V 70. rokoch 20. storočia prešiel obnovou. Dnes tu sídli Záhorská galéria. Fasáde dominuje rizalit, je členená kordónovou rímsou a pilastrami, v parteri s kvádrovaním. Vstup do kaštieľa je riešený ako barokový portál lemovaný stĺpmi nesúcimi balkón. Okná poschodia majú šambrány a fronóny s prelamovanou rímsou. Súčasťou strechy sú pôvodné vikiere.

Parky 
 Mestský park Senica

Hospodárstvo 
 DEMA, spoločnosť zaoberajúca sa výrobou a predajom bicyklov, kočíkov a ich komponentov
 OMS – spoločnosť vyrábajúca svietidla – v chotári obce Dojč
 KORDÁRNA Plus – pôsobí v oblasti chemického priemyslu, predošlé názvy: Slovenský hodváb, Slovkord
 MAHLE – nástupca spoločnosti Delphi
 ArcelorMittal Gonvarri – servisné centrum a distribútor ocele a špeciálnych plochých plechov. Ďalšie 2 divízie AMTB a AM Construction s výrobnými závodmi
 Maccaferri – výroba geosyntetických produktov a produktov z oceľovej siete a ich deriváty 
 IKO Slovakia – výroba strešných krytín
 NAJPI a.s. 
 Introplast a.s.
 Cestovná kancelária AWERTRAVEL – špecializovaná na pútnicke cesty

Doprava 
Mesto Senica, je významnou dopravnou križovatkou na Záhorí, nakoľko sa nachádza medzi diaľnicami D1 a D2, s ktorými je spojené dobrými cestami II. triedy a cez mesto prechádza v severojužnom koridore štátna cesta I. triedy I/51, ktorá je zároveň významnou európskou cestou. Mesto má železničnú stanicu na trati Kúty-Senica-Trnava. Stanica bola v roku 2013 kompletne zrekonštruovaná a vybudované boli aj nové nástupištia. Od železničnej stanice existujú dve vlečky do nového a starého priemyselného parku. V meste sa taktiež nachádza menšie športové letisko. V r. 2020 – 2025 sa plánuje začať stavať cestný obchvat pod záštitou SSC, predbežné náklady dosiahnu 0,8 – 1,2 mld. Sk bez DPH v cenovej úrovni r. 2005. Najzaťaženejšie miesto je Hurbanova ulica, ktorá sa nachádza priamo od centrálnej svetelnej križovatky smerom na Holíč. Na krátkom úseku je na nej 6 prepojení na iné ulice, z toho sú 2 obchodné domy a hlavná autobusová stanica. Na severnom vstupe I/51 existuje kruhový objazd, taktiež na južnom vstupe do mesta boli z cesty I/51 odbočenia do Hlbokého a do priemyselného parku prestavané na kruhový objazd. Stav mestských komunikácií a chodníkov je nevyhovujúci. V meste je nedostatok parkovacích miest a doprava patrí k trvalým vážnym problémom mesta.

V júni 2018 bola spoločnosťou Arriva komplexnou rekonštrukciu čakárne pre cestujúcich zavŕšená obnova centrálnej autobusovej stanice, ktorá pozostávala z 3 etáp (rekonštrukcia soc. zariadení a zastrešenia nástupísk, prístavba a oprava služobného traktu a rek. čakárne s kompletnou výmenou inventáru).

História MHD v Senici 
Mestská doprava v Senici oficiálne vznikla v júni 1989. Pred jej vznikom zabezpečovali spojenie medzi autobusovou a železničnou stanicou linky prímestskej dopravy. Pri vzniku MHD boli zriadené dve linky. Až do roku 2005 boli na mnohé spoje MHD využívané prímestské vozidlá, vzhľadom na malý počet vozidiel v MHD a skutočnú potrebu spojov.

Od roku 2009 po 20 rokoch existencie MHD boli v Senici neprehľadné cestovné poriadky na zastávkach vymenené za linkové vývesky typu MHD s odchodmi z konkrétnej zastávky. V roku 2010 začala obnova vozidlového parku kúpou 2  nízkopodlažných vozidiel SOR BN 9,5 aj s digitálnymi smerovými  tabuľami. Od decembra 2010 bolo zavedené do praxe nové linkovanie MHD – 2 okružné linky, 1 kyvadlová na železničnú stanicu a 1 doplnková pre žiakov z Čáčova. Taktiež bol zavedený 45 min. prestupný lístok. Zmenu systému si vyžiadalo excentrické umiestnenie polikliniky, vybudovanie obchodných centier na severe mesta, ktoré spolu s umiestnením škôl a vzdialenou žel. stanicou zmenili prúdy cestujúcich v meste.

Zavedenie nového systému sa už po roku ukázalo ako správny krok. Nárast počtu cestujúcich v MHD  v roku 2011 oproti roku 2010 činil 33%. V  januári 2013 bol do MHD zaradený posledný krátky nízkopodlažný autobus SOR BN 8,5. V nasledujúcich rokoch bol zaznamenaný neustály nárast počtu celkovo prevezených osôb v MHD, čo svedčí o úspechu zmeny systému a jeho atraktívnosti pre cestujúcich, nakoľko nový systém MHD zohľadnil nové prepravné prúdy obyvateľov mesta a vzhľadom na  pravidelné takty a rovnaké trasovanie všetkých spojov každej linky je prehľadný a ľahko zapamätateľný, čo sú základné atribúty úspešnej mestskej dopravy.

V r. 2014 bol prvýkrát v histórii MHD Senica prekonaný počet 300 000 celkom prevezených cestujúcich za rok. V r. 2017 bolo vymenených, príp. doplnených 10 prístreškov zastávok MHD. Ďalších 10 ks prišlo na rad v prvej polovici roku 2018.

Školstvo 
V Senici sú 4 základné školy a 5 stredných škôl.
 Materské školy
 Základné školy
 1. ZŠ Viliama Paulínyho Tótha
 2. ZŠ Ulica Komenského
 3. ZŠ Ulica Sadová
 4. ZŠ Jána Mudrocha
 Stredné školy
 Obchodná akadémia
 Stredné odborné učilišt
 Gymnázium Ladislava Novomeského
 Súkromné školy
 Súkromná stredná škola podnikania
 Spojená škola v Senici
 Základná umelecká škola

Šport 
 KST Senica: 
 Ľadový hokej:  HK 91 Senica 2. hokejová liga
 Bandyhokej:
 Futbal: FK Senica – Fortuna liga
 Tenis: muži 1. liga
 dorast postup do Extraligy
 Lakros: majster Európy
 3. na majstrovstvách sveta

Osobnosti mesta

Rodáci 
 Karol Bórik (* 1820 – † 1896), národný buditeľ, kapitán slovenských dobrovoľníkov a notár
 Viliam Pauliny-Tóth (* 1826 – † 1877), politik, beletrista, básnik a publicista
 Ján Mocko (* 1843 – † 1911), evanjelický farár, cirkevný historik, literárny historik
 Jozef Bošiansky (* 1855 – † 1946), rímskokatolícky kňaz, pedagóg, historik, jazykovedec, prírodovedec, organizátor turistiky a amatérsky entomológ: lepidopterológ a koleopterológ
 Vladimír Fajnor (* 1875 – † 1952), právnik, politik, profesor Univerzity Komenského
 Martin Orgoník-Kunovský (* 1887 – † 1916), ľudový básnik a spisovateľ
 Gustáv Adolf Bežo (* 1890 – † 1952), spisovateľ, vydavateľ, kníhtlačiar a politik 
 Ivan Horváth (* 1904 – † 1960), predstaviteľ modernej slovenskej prózy, politik, právnik
 Ján Náhlik (* 1922 – † 1989), technik, fotograf
 Anna Gamanová (* 1958 – † 2001), scenáristka, režisérka,  dramaturgička, pedagogička a zakladateľka dramatického súboru Zádrapky
 Bibiana Ondrejková (* 1972), herečka, moderátorka
 Vlado Adásek (* 1972), režisér a scenárista
 Ján Slezák (* 1978), spevák a muzikálový herec

Pôsobili tu 
 Štefan Pilárik (* 1615 – † 1693), evanjelický farár, spisovateľ, básnik, prekladateľ 
 Jozef Kvetoslav Holub (* 1820 – † 1899), pedagóg
 Laco Novomeský (* 1904 – † 1976), básnik, novinár, politik
 Ján Mudroch (* 1909 – † 1968), maliar
 Helena Krajčiová (* 1975), herečka a speváčka
Jakub Nedoba (* 1988), politik

Partnerské mestá 
  Bač, Srbsko
  Herzogenbuchsee, Švajčiarsko
  Hodonín, Česko
  Hohenau, Rakúsko
  Pułtusk, Poľsko
  Santa Tecla, Salvádor
  Trutnov, Česko
  Velké Pavlovice, Česko

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Senici

Iné projekty

Zdroj 
 BENŽA, M. SENICA. DEJINY MESTA. Senica: Mestský úrad v Senici, 1996, 197 s. + 31 s. obrazová príloha. ISBN 80-967521-5-4
 Mikulíček, P. SLOVENSKÝ HODVÁB, NÁRODNÝ PODNIK SENICA, NOSITEĽ RADU PRÁCE. 60 ROKOV VÝROBY UMELÝCH VLÁKIEN. 19201980. Senica, 1980, str. 80

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka mesta
 Apsida.sk– profil gotickej kaplnky

 
Okres Senica
Mestá na Slovensku
Mestá v Trnavskom kraji