Saint-Raphaël (Var)

Saint-Raphaël (franc. výslovnosť [sɛ̃ ʁafaɛl]) je francúzske mesto, ktoré sa nachádza v departemente Var, v regióne Provence-Alpes-Côte d’Azur. Mesto je centrom turizmu a kúpeľníctva. 

Rímske sídla na antickej ceste ku „Forum Julii“ tvorili základ pre vznik budúceho Saint-Raphaël. Spočiatku rybárska dedina sa rozvinula v 19. storočí na kúpeľné mestečko v ktorom bývali umelci, športovci a politici. Bolo oslobodené ako druhé v poradí počas vylodenia spojencov v Provensalsku v roku 1944. V meste sa konajú pravidelne kongresy a športový život. Obyvatelia sa spisovne nazývajú Rafaelčania, v provensalčine v klasickej norme „Rafelencs“ a mistrálskej norme sa píšu ako „Rafelen“. Geografická poloha mesta je v zálive Fréjus na hranici medzi departementmi Var a Alpes-Maritimes. Mesto tvorí spolu s Fréjus mestskú aglomeráciu.

Poloha 
Obec má rozlohu . Najvyšší bod je položený  a najnižší bod

Pôvod názvu 
Názov obce pochádza z roku 1065, keď bol založený kostol v románskom štýle zasvätený archanjelovi Rafaelovi (dnes kostol sv. Petra). Kostol bol postavený na cirkevnoim majetku Fréjus a vytvorilo sa okolo neho opevnené mesto – castrum. V 1073 bolo spomínané ako „Sanctus Raphael“. Názov obce sa píše provensalsky „Sant Rafèu“ podľa klasickej normy a mistrálskej. Vyslovuje sa [sã ʀafɛw].

Dejiny 
 Nálezy z obdobia neolitu sa nachádzajú v Boulouris, menhiry vo Veyssière.
 Ligúrčania obsadili miesto ešte pred gréckou kolonizáciou „Massalie“ (Marseille), v epoche, keď sa miesto volalo „Agathon“.
 V období antického Ríma sa volalo „Portus Agathonis“.
 Obec bola spojená s antickými Via Julia Augusta a Via Aurelia, ktoré viedli aj do Forum Julii (Fréjus). Rimania tu ťažili modrý porfýr.
 V 10. storočí barbari obsadili celý región.
 Mních Honorat d'Arles opustil jaskyňu Sainte-Baume v masíve Esterel aby založil opátstvo Lérins.
 V 972 Guillaume I. z Provence vyhnal Saracénov.
 Územie obce prevzali opátstva Lérins a Saint-Victor z Marseille, ktoré tam postavili kostol archanjela Rafaela a obec – castrum.
 V roku 1065 bol názov obce Saint-Raphaël prvýkrát doložený písomne.
 Od 5. storočia bolo vo Fréjus biskupstvo.
 V 12. storočí sa udial boj o následníctvo v grófstve Provence medzi grófmi z Toulouse a Barcelony, čo umožnilo Rádu Templárov prevziať moc nad obcou. Založili tu komandériu, tiež v Hyères a Grasse, ktorá fungovala až do zrušenia rádu v 1312. Majetok bol prevedený na Rád sv. Jána Jeruzalemského.
 V 1347 zdecimovala obyvateľstvo Provence epidémia čierna smrť o viac ako tretinu.
 V 16. storočí bolo pobrežie vystavené lúpežným pirátom a vojsku Karola V.
 V 1562 sa preto rozhodlo biskupstvo vo Fréjus postaviť obrannú vežu na vrchu Armont.
 V 17. storočí postavili kaplnku Notre-Dame.
 V 1635, kvôli dokončeniu veže Armont bola postavená pevnosť zatvárajúca zátoku Agay.
 V 1636, Jean Vincent de Roux, guvernér Agay a Théoule, dosiahol od Barthélémy Camelin, biskupa z Fréjus prevedenie pozemkov ako svoje léno.
 V 1690, obyvatelia obce si zvolili archanjela Rafaela do svojho mestského erbu.
 Začiatkom 18. storočia začala obec intenzívne využívať potravinové zdroje z rybolovu, vytvorila sa štvrť rybárov a námorníkov okolo prístavu.
 V 1707 a 1747 bola časť Agay okupovaná rakúskym vojskom.
 V 1750, François Giraud, lénny pán Agay, postavil dvojposchodový zámok.
 V 1793 však revolucionári zbúrali jeho veže.
 V priebehu roku II revolúcie (1794) si mesto Saint-Raphaël vybralo nový názov „Barraston“ na počesť Paula Barrasa, vikomta panstva a vplyvného politika Francúzskej revolúcie.
 9. októbra 1799 sa tu vylodil triumfálne Bonaparte po svojom návrate z kampane do Egypta aj so svojimi generálmi (Berthier, Lannes, Murat, Marmont, Bessières) a vedcami (Monge, Berthollet). Na oslavu tohto príchodu tu bola postavená pyramída.
 28. apríla 1814 sa v Saint-Raphaël tiež nalodil smerom do vyhnanstva na Elbu.
 1. marca 1815 sa tu opäť vylodil aby znovu dobyl Francúzsko na obdobie Stodňovej vlády v dnešnej časti Vallauris.
 V 1810 bol zámok Agay dobytý Angličanmi a veža v Dramonte vyzbrojená dvoma kanónmi.
 V 1860 bola veža zmenená na maják.
 V 1813 loď „Estafette“ prepadli Angličania. Bola vyhodená na pláž pod velením kapitána Pallièresa, potom preložená do fotily Toulonu.
 V druhej pol. 19. storočia sa z mesta stalo centrum turistiky a balneoterapie.
 V 1929 bola založená automobilová rallye Paríž – Saint-Raphaël pre ženy.

Doprava 
 Saint-Raphaël je napojený na diaľnicu E-80 (národná cesta A8) pri diaľničnom zjazde č.7 Fréjus/Saint-Raphaël.
 staršou cestou č.RD 98 inak nazvanou aj „Corniche d’Or“, ktorá pokračuje do Roquebrune-Cap-Martin a do Toulon-la-Valette-du-Var.
 železničná stanica Saint-Raphaël-Valescure slúži spojeniam TGV – rýchlovlakov – z Paríža do Nice a z Marseille-Gare Saint-Charles do Nice.
 viaceré autobusové prepravné spoločnosti uskutočňujú prepravu medzi Fréjus, Saint-Raphael a Nice, zastávky sa volajú Boulouris, Dramont a Trayas.
 Letisko je v Cannes – Mandelieu  od Saint-Raphaël, letisko v Nice  a v Saint-Tropez .
 námorná preprava – spoločnosť „Bateaux de Saint-Raphaël“ premáva medzi Saint-Aygulf, Port-Fréjus, ostrovmi Lérins, Saint-Tropez a Cannes.

Obyvateľstvo 
Počet obyvateľov obce je  ().

Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.

Osobnosti mesta 
 Paul Barras (* 1755 – † 1829), politik, lénny pán obce
 Napoleon I. (* 1769 – † 1821) sa vylodil v Saint-Raphaël 9. októbra 1799, keď sa vrátil z vojenského ťaženia v Egypte. Dal tu postaviť model pyramídy. V tejto obci sa nalodil 28. apríla 1814 aby odišiel do vyhnanstva na Elbu.
 Alphonse Karr (* 1808 - † 1890), spisovateľ, tu žil a zomrel.
 Jean-Louis Hamon (* 1821 - † 1874), maliar, rytier Čestnej légie, žil tu a zomrel. Napísal tu posledné dielo „Le triste rivage“.
 Léon Carvalho (* 1825 - † 1897) riaditeľ „Théâtre de la Ville“ a „l’Opéra-comique de Paris“ tu sídlil a postavil „Villa Magali“.
 Raymond Poincaré (* 1860 - † 1934), politik, prezident republiky a akademik býval vo „Villa Sainte-Anne“.
 Yves Le Prieur (* 1885 - † 1963), vojak a vynálezca, tu žil pracoval aj zomrel.
 Antoine de Saint-Exupéry (* 1900 - † 1944), spisovateľ a letec, sa tu oženil v roku 1931. Rodina Antoine de Saint-Exupéryho tu žije a vlastní zámok Agay.
 Georges Simenon (* 1903 - † 1989), spisovateľ, býval vo vilách « La Lézardière » a « Les Mimosas ».
 François Xavier (* 1966), spisovateľ a režisér, narodil sa tu a žije.

Partnerské mestá 
  Džermuk, Arménsko
  Gent, Belgicko
  Sankt Georgen im Schwarzwald, Nemecko
   Tiberiada, Izrael

Galéria

Referencie

Iné projekty

Pozri aj 
 Zoznam obcí departementu Var
 Zoznam miest vo Francúzsku

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka

Obce v departemente Var
Mestá v Provence-Alpes-Côte d’Azur