joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Bukovina (okres Liptovský Mikuláš)

Bukovina je obec v okrese Liptovský Mikuláš.

Polohopis 
Nacádza sa asi 15km od Liptovského Mikuláša, v nadmorskej výške , situovaná v Liptovskej kotline pod Chočskými vrchmi v doline potoka Sestrč. Prevažne odlesnený pahorkatinný povrch chotára tvoria treťohorné pieskovce a ílovce. Súčasťou obce je aj osada Janošovce, ktorá sa v dôsledku rozrastania obce spojila s kmeňovou obcou. Z tejto časti obce severovýchodným smerom vedie poľná cesta vhodná aj pre cyklistov do obce Ižipovce. Pokračuje ďalej východným smerom až do obce Prosiek so známou Prosieckou dolinou.

Dejiny 
Najstaršia zmienka o obci je z roku 1297, keď kráľ Ondrej III. daroval Ladislavovi Noseovmu synovi, pustý les označený ako „Nagbokovina“.

Názov 
Vývin názvu obce
 1297 - Silva Nagbukovina 
 1388 - Bokovina, Bokovina a.n. Stelistyge
 1392 - Bakonia a.n. Selihche
 1506 - Bukovina

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Ľudová usadlosť číslo 15, súbor ľudových zrubových objektov domu, sypanca, maštale a humna z roku 1896. Nachádza sa v severnej časti dediny, pri ceste spájajúcej Liptov s Oravou. Dom je jednopodlažná trojpriestorová zrubová stavba na pôdoryse obdĺžnika. Má bielenú fasádu a sedlovú strechu s podlomenicou a kuklou. Pokrytá je šindľom.

Turizmus 
Neďaleko obce sa nachádza vodná nádrž Liptovská Mara, ktorá poskytuje možnosti kúpania, športového rybolovu, člnkovania a rekreačných vodných športov. Vzhľadom na to, že obec hraničí s regiónom Orava, je tu možnosť turistických vychádzok v prekrásnom prostredí bukových a smrekových lesov. Turistický chodník je označený modro-bielou turistickou značkou od usadlosti až po úpätie pozostatku „Starhradu“,(Liptovský hrad, Sielnicky hrad). Údolím potoka Sestrč prechádza lesná cesta až na Oravu do obce Malatiná. Slúži zároveň ako obľúbená cykrotrasa. Ďalším typom na pekný výlet je výstup po označenom chodníku zo susednej obce Liptovská Anna na vyhliadkovú skalu Čerenová cca

Občianska vybavenosť  
Obec disponuje kultúrnym domom, v ktorom sa usporiadavajú kultúrne a spoločenské podujatia aj pre susedné obce. V poslednom období sú v obci budované aj rekreačné chatky na individuálne ubytovanie, kde si návštevníci pochvaľujú peknú prírodu s možnosťou vychádzok spojených so zberom lesných plodov a húb.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Liptovský Mikuláš
Zedonk

Zedonk je kríženec (hybrid), ktorý vzniká krížením zebry so somárom. Zedonk je svetlohnedé zviera s jemnými pásikmi a stojacou čiernou hrivou. 

Podobne ako mul alebo mulica sa už zedonk nemôže rozmnožovať, čo je spôsobené nepárnym počtom chromozómov.

Pozri aj 
 mul
 mulica

Externé odkazy 
 http://www.smh.com.au/articles/2003/08/28/1062050609625.html, v angličtine
 Colchester Zoo o zedonkovi, v angličtine
 http://www.geocities.com/zedonknzorse/basics.html, v angličtine

Zvieracie krížence
Bystrá

Bystrá môže označovať:

 vodný tok na Slovensku
 prítok Barlohova v povodí Okny, pozri Bystrá (prítok Barlohova)
 prítok Belej v povodí Váhu, pozri Bystrá (prítok Belej)
 prítok Bobroveckého potoka v povodí Oravy, pozri Bystrá (prítok Bobroveckého potoka)
 prítok Cirochy, pozri Bystrá (prítok Cirochy)
 prítok Hornádu pri Margecanoch, pozri Bystrá (prítok Hornádu, Margecany)
 prítok Hornádu pri Spišskom Bystrom, pozri Bystrá (prítok Hornádu, Spišské Bystré)
 prítok Osturnianskeho potoka v povodí Dunajca, pozri Bystrá (prítok Osturnianskeho potoka)
 prítok Polhoranky v povodí Oravy, pozri Bystrá (prítok Polhoranky)
 prítok Polianskeho potoka v povodí Ondavy, pozri Bystrá (prítok Polianskeho potoka)
 prítok Štiavnice v povodí Váhu, pozri Bystrá (prítok Štiavnice)

 obec
 na Slovensku v okrese Brezno, pozri Bystrá (okres Brezno)
 na Slovensku v okrese Stropkov, pozri Bystrá (okres Stropkov) 
 v Česku v okrese Pelhřimov, pozri Bystrá (okres Pelhřimov)

 vrch na Slovensku
 v Čiernej hore (765,8 m n. m.), pozri Bystrá (vrch v Čiernej hore)
 v Západných Tatrách (2 248,4 m n. m.), pozri Bystrá (vrch v Západných Tatrách)

 rekreačné stredisko pri Humennom, pozri Bystrá (rekreačné stredisko)
 stretnutie gréckokatolíckej mládeže Slovenska, pozri Bystrá (stretnutie gréckokatolíckej mládeže)

Pozri aj 
 Krajná Bystrá
 Nižná Bystrá
 Ruská Bystrá
Breznička

Breznička môže označovať:

 obec v okrese Poltár, pozri Breznička (okres Poltár)
 obec v okrese Stropkov, pozri Breznička (okres Stropkov)
Hruštín

Hruštín je obec na Slovensku v okrese Námestovo.

Osobnosti 
 Andrej Martvoň - slovenský verejný činiteľ a lekárnik.

Referencie 

 
Obce okresu Námestovo
Novoť

Novoť je obec na Slovensku v okrese Námestovo.

Začiatky obce spadajú do roku 1691, patrila Oravskému hradu. Spočiatku bola známa pod menom Jurkov. Okrem poľnohospodárstva sa obyvateľstvo v minulosti zaoberalo pestovaním ľanu, výrobou šindľov a plátna, drevorubačstvom a výrobou dreveného riadu.

Novoť je jednou z mladších zamagurských obcí, pôvodne sa volala podľa svojho zakladateľa Jurčákova. V katastri obce sa zachovali zákopy, vybudované nemeckou armádou pred koncom 2. svetovej vojny. V intraviláne a v chotári obce sa nachádza 16 kaplniek, krížov a Božích múk. Obec je podobne ako Oravská Lesná a Zákamenné osídlená rozptýlenou zástavbou. Obcou prechádza cesta do Poľska, ktorá umožňuje prepojenie Oravy s Poľskom, Kysucami, ale najmä s Českom. Vzdialenosť z hranice k diaľnici D3 je len 27 km, k českej hranici 41 km. Cez kataster obce prechádza turistický chodník Pilsko-Babia hora.

Kataster obce o rozlohe 3794 ha sa rozprestiera približne 49,5 stupňa severne od rovníka a 19,2 stupňa východne od nultého poludníka. Vzdialenosť od najzápadnejšieho bodu po najvýchodnejší je cca 9,6 km, od najjužnejšieho po najsevernejší cca 8,8 km.

Heraldické symboly obce 

Erb – v zelenom štíte zlatá levia maska. Podoba erbu nepochybne korení v rodovom erbe Thurzovcov, na ktorých majetku Novoť vznikla.

Vlajka obce – pozostáva z troch pozdĺžnych pruhov vo farbách žltej, zelenej a žltej. Vlajka má pomer strán 2:3 a ukončená je tromi cípmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Časti obce 
 Šoltýstvo - vstup do obce, spojnica Novoť - Novotský Duľov - Mútňanský Duľov, Kaplnka sv. Huberta, Výhľad nad Novoťou - Bieranka, Hlavný cintorín a Dom smútku, Kaplnka Sedembolestnej Panny Márie nad Antušákovkou, Kríž na Srogoňovke, Reštaurácia Trend
 Zimnicová - Kostol Narodenia Panny Márie, Lurdská jaskyňa, Starý cintorín, Centrum sociálnych služieb Studienka, Obecný úrad a Slovenská pošta, Zdravotné stredisko, lekáreň, COOP Jednota, Základná škola
 Podkopec - Materská škola, futbalové ihrisko, Tribúna Pub, Požiarná nádrž, Altánky na Podkopci, Kameňolom, Turistický chodník Veľký kopec, Altánok Koňovky, Delená voda
 Podeštanská - Tri studničky, hraničný prechod Novoť - Ujsoly, Koliba Novoť, Turistický chodník na Krawcow wierch (PL)
 Barútová - Grúň - Vyhliadková veža s altánkom, Goralská Madona, Kríž na Modlovke, Kaplnka Božské srdce Ježišovo, cyklochodník
 Jarok - Agrovex Novoť - gazdovský dvor, North Orava Cutting Horses, Kaplnka Nepoškvrnenej Panny Márie, priemyselná zóna

Významné osobnosti 
 Štefan Mnoheľ (* 1876 † 1944) – kňaz, politik, publicista, signatár Martinskej deklarácie
 Matej Paták  (* 1990) – volejbalista, dvojnásobný majster Slovenska. V rokoch 20202021 hral za český volejbalový klub VK Lvi Praha a momentálne pôsobí vo francúzskom klube Grand Nancy VBG.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Stránka obce
 Oficiálna stránka školy

 
Obce okresu Námestovo
Zákamenné

Zákamenné je najľudnatejšia obec na Orave. Obec leží v severozápadnej časti Hornej Oravy. Patrí do Chránenej krajinnej oblasti Horná Orava a Chráneného vtáčieho územia Horná Orava. Bola založená 28. júla 1615 na sviatok svätého Jakuba, ale prvá písomná zmienka sa objavuje už 16. júla. Zákamenné susedí s Oravskou Lesnou, Novoťou, Lomnou, Brezou, Krušetnicou a Ujsołmi v Poľsku.

Kultúrne pamiatky a zaujímavosti 
 Zákamenská kalvária'
 Kostol Nanebovzatia Panny Márie v Zákamennom z roku 1901. Jeden z mála dvojvežatých kostolov na Orave.
 Kostol svätého Jozefa v Zákamennom - vysvätený 1. 1. 2000
 Kysucko-oravská lesná úvraťová železnica - Vychylovka a Oravská Lesná. Železnica prekonáva veľmi príkre stúpanie úvraťami. Podobné technické riešenie pri stavbe železnice bolo použité v rovnako obtiažnom stúpaní už len v Peru.
 Židovský cintorín
 Rowlandow kameň

Turistika 
 Zákamenné patrí do Chránenej krajinnej oblasti Horná Orava a Chráneného vtáčieho územia Horná Orava.
 V obci sú dva lyžiarske vleky a to: 1500 Kýčera a vlek 800 na vrchu Prípor
 Najvyšší vrch v obci je Úšust (). Leží na hranici s Poľskom a za dobrej viditeľnosti sú z neho pekné výhľady na Malú Fatru, Západné Tatry ale aj Pilsko. Na poľskej strane sa nachádza pôvodný bukový prales.

Časti obce  
Obec Zákamenné má tieto časti:
 Nižný koniec – vstupná brána obce. Nachádza sa tu supermarket, Slovenská sporiteľňa, Všeobecná úverová banka, požičovňa lyží, reštaurácia Starogorka, lyžiarsky vlek, čerpacia stanica, penzión Kamenec
 Poriečie – smer na Novoť, k poľským hraniciam a hraničnému prechodu
 Babinec
 Špitáľ alebo Ústredie – tu je obecný úrad, pošta, úrad práce, kostol, škola
 Farský Briežok
 Pri kríži
 Podkamenné
 Pri píle
 Trchovnica
 Oravice – škôlka
 Mrzáčka (dolná, horná) – nový kostol
 Vyšný koniec – dom sociálnych služieb

Školstvo 
ZŠ s MŠ Jána Vojtaššáka v Zákamennom

Významné osobnosti 
 Anton Klimčík (* 1843 – † 1919), katolícky kňaz a náboženský spisovateľ
 Ján Vojtaššák (* 1877 – † 1965), biskup spišskej rímskokatolíckej diecézy
 Milan Čič (* 1932 – † 2012), slovenský politik, akademik a právnik
 Rudolf Jurolek (* 1956), publicista a básnik
 Martin Bajčičák (* 1976), bežec na lyžiach, olympionik

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Zákamenné

 
Obce okresu Námestovo
Žiar

Žiar môže byť:
sídlo na Slovensku:
skrátený tvar mesta Žiar nad Hronom
obec v okrese Liptovský Mikuláš, pozri Žiar (okres Liptovský Mikuláš)
obec v okrese Revúca, pozri Žiar (okres Revúca)
osada obce Hrušov v okrese Veľký Krtíš
osada obce Selce v okrese Poltár
pohorie na Slovensku, pozri Žiar (pohorie)
vrch na Slovensku:
v rovnomennom pohorí, pozri Žiar (vrch v Žiari)
v Kremnických vrchoch, pozri Žiar ()
v Malej Fatre, pri Istebnom, pozri Žiar ()
v Malej Fatre, pri Kraľovanoch, pozri Žiar ()
v Malej Fatre, pri Kunerade, pozri Žiar ()
v Nízkych Tatrách, nad Lomnistou dolinou, pozri Žiar ()
v Nízkych Tatrách, pri Liptovskej Osade, pozri Žiar ()
v Ostrôžkoch, pozri Žiar ()
v Javorníkoch, pozri Žiar ()
vo Vtáčniku, pozri Žiar (vrch vo Vtáčniku)
chránené územie v Nízkych Tatrách, pozri Prírodná pamiatka Žiar
rekreačné stredisko v Rajeckolesnianskej doline, pozri Žiar (rekreačné stredisko)

Pozri aj 
Malý Žiar
Turíkov Žiar
Veľký Žiar
Rybník (okres Revúca)

Rybník je obec na Slovensku v okrese Revúca.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Evanjelický kostol, jednoloďová ranogotická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria, bez veže, z druhej polovice 13. storočia. Nachádza sa v romantickej odľahlej polohe, juhovýchodne od dediny. Prvá písomná zmienka o ňom a obci je z roku 1266. Presbytérium je zaklenuté gotickou krížovou klenbou. Kostol sa zachoval takmer v intaktnom stave, bol mierne upravovaný v 18. storočí, keď dostal nové vnútorné zariadenie. Kostol bol v 60.-80. rokoch 14. storočia vymaľovaný hodnotnými freskami, uvádza sa, že autorom môže byť Majster ochtinského presbytéria. Zobrazujú výjavy zo života Krista. Nástenné maľby boli obnovované aj s prispením štátu v roku 1929. V interiéri sa nachádza drevená protestantská empora pomaľovaná rustikálnymi rastlinnými motívmi. Kazateľnica aj organ sú barokové, pochádzajúce z 18. storočia. Kostol, vzhľadom na malý počet veriacich, dlho chátral, od roku 2014 sa však dočkal postupnej obnovy.

 Evanjelická zvonica, fragment nedostavaného kostola, neorománska stavba na pôdoryse štvorca zo začiatku 20. storočia. Fasády zvonice sú členené kordónovými rímsami, oblúčkovým vlysom, lizénovými rámami a pilastrami. V hornej časti sú umiestnené bifóriá. Zvonica je ukončená korunnou rímsou s terčíkom a ihlancovou helmicou.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Apsida.sk- profil gotického kostola
 Gotická cesta- profil gotického kostola

 
Obce okresu Revúca
Sirk

Sirk je obec na Slovensku v okrese Revúca.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Bývalý kostol sv. Anny, torzo stredovekého kostola z ktorého sa dodnes dochovala časť obvodových múrov s polygonálnym záverom a predstavaná veža. Uvádza sa aj ako hustitský kostol, keďže sa v Sirku Husiti zdržiavali v polovici 15. storočia. Prvá písomná zmienka o kostole pochádza z roku 1596 v rámci vizitácie evanjelickej cirkvi. V tomto období už bol kostol evanjelický. V období protireformácie bol grófom Čákim kostol evanjelikom odobraný a daný do užívania rímskokatolíckej farnosti v Rákoši. Kostol nebol využívaný, lebo miestne obyvateľstvo bolo evanjelické. Chátrajúca stavba navyše vyhorela v roku 1809. Kostol bol pôvodne ohradený kamenným múrom vnútri ktorého sa nachádzal cintorín na ktorom sa pochovávalo do roku 1760. V roku 1847 bol kostol odsvetený a slúžil ako kancelária banskej spoločnosti Rimavská koalícia. V súčasnosti je stavba v havarijnom stave, no spracováva sa projekt jej obnovy.

 Evanjelický kostol, jednolďová tolerančná stavba so segmentovo ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z rokov 1785 – 1786. Miestny evanjelický cirkevný zbor má dlhú tradíciu. V písomných prameňoch sa spomína už v roku 1596. Pôvodne išlo o fíliu kameňanskej cirkvi. V roku 1712 bol evanielikom odobraný starý kostol a nastalo tažké obdobie náboženského útlaku protireformácie. Až po vydaní Tolerančného patentu Jozefa II. si mohli postaviť nový kostol. Pôvodne bola stavba bez veže. V interiéri osadili barokový oltár, ktorý bol v roku 1837 upravovaný. Ku stavbe veže došlo v roku 1936. Na miestnej evanjelickej fare prežil svoju mladosť Pavol Dobšinský. 
  
 Vysoká pec v časti Červeňany, ide o technickú pamiatku, ktorá v rokoch 1871 až 1903 vyrábala železo zo železnej rudy, ktorá sa ťažila v železorudných baniach v Železníku a Rákoši. Vysoká pec mala pôvodne výšku 13,47 metra a užitočný objem .

Osobnosti obce

Rodáci 
 Emil Makovický (* 1910 – † 2002), lekár-internista, spoluzakladateľ sociálneho lekárstva

Pôsobili tu 
 Pavol Dobšinský (* 1828 – † 1885), evanjelický kňaz, folklorista a zberateľ ľudovej slovesnosti
 Emil Makovický (* 1884 – † 1972), miestny evanjelický kňaz, publicista
 Samuel Velebný (* 1918 – † 1991), evanjelický kňaz prenasledovaný socialistickým režimom

Referencie

Literatúra 
 HERICH, Ondrej: Z histórie obce Sirk. Sirk : Obecný úrad v Sirku , 2005. 112 s. ISBN 80-969363-4-4

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Apsida.sk– profil stredovekého kostola
 Čierne diery– profil historickej vysokej pece

 
Obce okresu Revúca
Žiar (okres Revúca)

Žiar je obec na Slovensku v okrese okrese Revúca.

Polohopis 
Obec leží v juhovýchodnej časti Slovenského rudohoria na nive v doline Turca.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci (Sowr) je z roku 1324. Vyvíjala sa ako zemepánska obec. Obyvateľstvo sa zaoberalo hlavne poľnohospodárstvom a vinohradníctvom. V rokoch II. svetovej vojny bola obec pripojená k Maďarsku.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Reformovaný kostol, jednoduchá halová stavba s pravouhlym záverom a predstavanou vežou z roku 1872. Fasáda kostola je členená lizénovými rámami a segmentovo ukončenými oknami, veža s drevenou arkádou je ukončená stanovou strechou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Revúca
Ratkovské Bystré

Ratkovské Bystré je obec na Slovensku v okrese Revúca.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Evanjelický kostol, jednoloďová tolerančná klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1787. Je postavená na mieste staršieho kostola. Objekt prešiel úpravami v rokoch 1855, 1889 a 1921. Miestny cirkevný zbor vznikol v roku 1636, po osamostatnení sa od Ratkovej. Interiér je zaklenutý troma poľami pruskej klenby. Zariadenie kostola pochádza z doby jeho vzniku. Oltár z roku 1789 je baroková stĺpová architektúra s tordovanými stĺpmi a centrálnou sochou ukrižovaného Krista, pod ktorým sa nachádza reliéf Poslednej večere. Na bočných stranách oltára sa nacádzajú sochy Mojžiša a Árona, z rovnakého obdobia pochádza aj kazateľnica so sochami evanjelistov. Organ je barokový z roku 1797 od Františka Eduarda Pecníka. Kostol má hladké fasády a polkruhovo ukončené okná. Veža je členená lizénovým rámami a ukončená ihlancovou helmicou.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Revúca
Cinobaňa

Cinobaňa (,, do roku 1927 Činobáňa alebo Synobáňa) je obec na Slovensku v okrese Poltár.

Názov 
Vývin názvu obce
 1279 – Villa Suine
 1342 – Cciuina
 1393 – Zennobanya
 1460 – Zwynyebanya
 1773 – Szino-Banya
 1863 – Szinobánya
 1920 – Činobáňa/Synobáňa 
 1927 – Cinobaňa

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Evanjelický kostol v časti Turíčky, jednoloďová pôvodne gotická stavba, dnes s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z obdobia po roku 1300. Pôvodným patrocíniom kostola bolo sv. Jána apoštola. Zo stredovekej stavby sa dochovalo pôvodné pravouhlo ukončené presbytérium, ktoré dnes tvorí samostatný priestor oddelený od kostola. V rokoch 1928-1929 bola loď stredovekého kostola zbúraná a na jej mieste vznikol nový kostol s orientáciou v severojužnom smere s dobovým neorománskym tvaroslovím. Z podnetu pamiatkarov nebolo presbytérium s freskovou výmaľbou zbúrané. Gotická svätyňa je zaklenutá krížovou klenbou. Na jej stenách sa nachádzajú monumentálne fresky z dielne Majstra Ochtinského presbytéria z obdobia okolo roku 1370. Sú tu zobrazené výjavy Zvestovania Panne Márii, Klaňania sa troch kráľov, sv. Juraja zápasiaceho s drakom a ďalšie postavy apoštolov a svätcov. Od roku 1615 je miestny cirkevný zbor evanjelický, v tomto období došlo k zatretiu freskovej výmaľby. Kostol prešiel obnovami v roku 1622, rokoch 1820–1823 a v roku 1886, keď boli fresky opätovne odkryté. Fasády staršej čaasti kostola sú hladké s oknami ukončenými lomeným oblúkom. Novšia časť je členená opornými piliermi a polkruhovo ukončenými oknami s profilovanými šambránami. Na západnej strane lode je neorománske bifórium. Korunná rímsa je dekorovaná oblúčkovým vlysom. Veža je členená lizénami a ukončená trojuholníkovými štítmi s oblúčkovým vlysom a ihlancovou helmicou.

 Zvonica v Turíčkach, drevená neskororenesančná stavba na pôdoryse štvorca z roku 1691. Nachádza sa v areáli miestneho kostola.  

 Evanjelický kostol v Cinobani, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z 15. storočia. Stavebnými úpravami kostol prešiel v roku 1622 a v rokoch 1820-1823, keď dostal súčasnú klasicistickú podobu. V interiéri sa nachádza barokový oltár z roku 1718, dielo majstra z Haliče. Súčasťou krstiteľnice je gotická misa údajne zo 14. storočia, ktorú nesie baroková socha anjela. Na mise je umiestnený kolok s tureckým nápisom. Fasády kostola sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža je členená kordónovou rímsou a korunnou rímsou s terčíkom. Ukončená je barokovou helmicou s laternou.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Samuel Mikovíni (* 1686 – † 1750), kartograf,  inžinier-zememerač a polyhistor
 Ján Korim (* 1920 – † 1944), pedagóg, účastník SNP
 František Kreutz (* 1920 – † 2004), spisovateľ pre deti a mládež a prozaik
 Dušan Ondrejovič (* 1930), filozof a teológ, evanjelický farár
 Július Boroš (* 1934 – † 2004), psychológ a vysokoškolský pedagóg
 Mária Miadoková (* 1940), poetka

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci
 Apsida.sk- profil gotického kostola v časti Turíčky

 
Obce okresu Poltár
Ďubákovo

Ďubákovo je obec na Slovensku v okrese Poltár.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o Ďubákove je už z roku 1553 v dokumente, ktorý sa nazýva Zoznam obcí okresu Juraja Madácha. V tomto zozname je vedená pod názvom Gyibako a je tam uvedené, že v obci boli dve porty (hospodárske dvory – brány), ktoré platili dane. Ďubákovo sa nachádza aj v zozname obci sečianského sandžaku z rokov 1562–1563, ktoré platili dane Turkom počas tureckej okupácie. Turci ju vedú ako obec Gyalbak. Bola však oslobodená od platenia dane Turkom, lebo nemala zámožné dvory (porty), pretože bola vojnou spustošená. V roku 1720 patrila obec do okresu Fiľakovo v Novohradskej župe. Dokazuje to zoznam utečencov, v ktorom sa uvádza, že z nej 4 rodiny ušli na Dolnú zem (na pustatiny vyľudnené po vyhnaní Turkov z Uhorska). Už bola takmer pred vymretím, ale na sklonku 18. storočia rodina grófa Forgáča z Haliče pri Lučenci obec znovu osídlila presídlením kolonistov z Oravy, spolu s osídlením Šoltýsky, Lomu nad Rimavicou a ďalších usadlostí. Z uvedeného je jasné, že názov obce je veľmi starý a nie je odvodený od mena bývalého vlastníka pozemkov v katastrálnom území obce Alberta Duba ako sa to šíri ústnym podaním. Albert Dub bol viedenský advokát, ktorý odkúpil od grófa Forgáča časť jeho majetkov na konci 19. storočia..

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícka kaplnka Krista Kráľa, jednoloďová klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a malou strešnou vežou, z roku 1828. Fasády kaplnky sú členené lizénovými rámami a polkruhovo ukončenými oknami. Veža má ihlancovú helmicu.

Referencie 

 
Obce okresu Poltár
Nové Hony

Nové Hony (, ) sú obec na Slovensku v okrese Lučenec.

Polohopis 
Obec leží vo východnej časti Lučenskej kotliny pri potoku Šťavica.

Dejiny 
V chotári obce bolo objavené sídlisko pilinskej kultúry z mladšej doby bronzovej, slovanské sídlisko z 10. storočia a zaniknutý stredoveký kostol. Prvá písomná zmienka o obci (Keresztúr) je z roku 1332. V 14. storočí sa obec rozčlenila na obce Veľký a Malý Kerestúr (1381 Kyskereszthur), ktoré sa zase zlúčili v polovici 19. storočí. Obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Evanjelický kostol, neoklasicistická halová stavba z roku 1886. Interiér je plochostropý, hladké fasády sú na nárožiach dekorované polostĺpmi.
 Neoklasicistická kúria z roku 1870. Stavba bola upravovaná v roku 1903.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

Iné projekty 

 
Obce okresu Lučenec
Selce (okres Poltár)

Selce sú obec na Slovensku v okrese Poltár.

Dejiny 
Selce majú staroslovanský názov od slova selo - dedina. Sú spomenuté začiatkom 14. storočia, ale podľa staroslovanského názvu sú asi staršie. Obec vypálili Turci, takže ostalo iba 6 domov obývaných. Po I. svetovej vojne sa i tu aktivizovala činnosť ohľadne Slovenskej republiky rád, na čele s notárom Šajnohom. Obec je pôvodne evanjelická, ale po príchode vrchárskeho obyvateľstva po II. sv. vojne dostala zmiešaný konfesiálny charakter. V obci sa narodil Rudolf Rodomil Kubányi, štúrovec, brat spisovateľa Ľudovíta Kubányiho.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Evanjelický kostol, jednoloďová klasicistická stavba so sementovým ukončením presbytéria, bez veže, z rokov 1807-1809. Nachádza sa na mierne vyvýšenej polohe nad obcou. Pôvodne sa tu nachádzal drevený kostol z roku 1786, ktorý bol v roku 1807 predaný do Dúžavy, kde stojí dodnes. Súčasný kostol vznikol z iniciatívy vtedajšieho kňaza Michala Bosého, inak prvého prekladateľa Shakespeara na Slovensku. Staviteľom kostola bol A. Müller z Haliča. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Nachádza sa tu oltár z roku 1809 od S. Lenhardta z Tisovca. Oltárny obraz Kristus v Getsemanskej záhrade od J. B. Klemensa z roku 1882 je údajne autorov posledný obraz. Kazateľnica je neobaroková z roku 1905. Fasády kostola sú členené elipticky ukončenými oknami s profilovanými šambránami. Priečelie s oválnym oknom je ukončené štítom s prelamovanou rímsou. Pri kostole sa nachádza murovaná ľudová zvonica s drevenou nadstavbou na pôdoryse štvorca so stanovou strechou, z roku 1819.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Poltár
Vígľaš

Vígľaš je obec na Slovensku v okrese Detva.

Polohopis 
Obec leží v údolí rieky Slatina vo Zvolenskej kotline asi 14 km východne od mesta Zvolen.

V lokalite Vígľaš-Pstruša bola 11. februára 1929 nameraná najnižšia teplota na území Slovenska, -41 °C. V roku 2009 tam bol odhalený pamätník namerania tohto rekordu.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1392.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Vígľašský zámok, pôvodne gotický poľovnícky zámok z konca 14. storočia. Stavba prešla viacerými úpravami, v 16. storočí, v období tureckého nebezpečenstva bola fortifikovaná. Z kráľovských rúk prešiel počas 17. storočia do vlastníctva veľkých magnátskych rodín ako Čákiovci a neskôr Esterháziovci, ktorí počas 18. storočia uskutočnili rozsiahlu prestavbu starého sídla. Prístavbou tretieho krídla zámku vzniká pohodlný barokový hradný kaštieľ. Posledné úpravy v duchu romantizmu prebehli v 19. storočí. V roku 1945 zámok vyhorel, z pôvodnej stavby sa po desaťročiach chátrania dochovali iba obvodové múry. Kompletnej rekonštrukcie sa dočkal až v roku 2013 odkedy patrí súkromnému vlastníkovi.

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Vígľaš

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Detva
Stará Huta (okres Detva)

Stará Huta je obec na Slovensku v okrese Detva.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Mena Panny Márie, jednoduchá jednoloďová stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a s predstavanou vežou z rokov 1804-1818. Kostol bol rozšírený v roku 1954. Veža kostola je ukončená zvonovitou helmicou. 
 Prícestný kríž, drevená ľudová práca z roku 1947.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Detva
Slatinské Lazy

Slatinské Lazy sú obec na Slovensku v okrese Detva.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Dedinská zvonica, drevená stavba na pôdoryse štvorca so stanovou strechou z 19. storočia.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Detva
Hrabičov

Hrabičov je obec na Slovensku v okrese Žarnovica.

Občianska vybavenosť 
V obci je rímskokatolícky kostol Panny Márie Sedembolestnej z roku 1950.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Žarnovica
Župkov (okres Žarnovica)

Župkov je obec na Slovensku v okrese Žarnovica. Obec je typická roztrateným osídlením kopanicového typu, štálmi.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Žarnovica
Ostrý Grúň

Ostrý Grúň je obec na Slovensku v okrese Žarnovica.

Polohopis 
Ostrý Grúň sa nachádza v Kľakovskej kotline v pohorí Vtáčnik.

Dejiny 
Obec pôvodne patrila k obciam Kľak a Hrabičov. Osamostatnila sa v roku 1951.

Počas druhej svetovej vojny, po potlačení SNP bola obec významným oporným bodom partizánskeho hnutia v pohorí Vtáčnik. Pôsobili tu napríklad oddiely Vtáčnik a Bohdan Chmeľnickij. Spolu s neďalekým Kľakom bola na výstrahu napadnutá jednotkou Edelweiss 21. januára 1945. Protipartizánske jednotky obzvlášť brutálnym spôsobom povraždili väčšinu obyvateľov obce a následne ju vypálili. Zahynulo 64 mužov, žien i detí. Zhorelo 128 domov. Nemecké protipartizánske akcie sú známe ako masaker v Kľakovskej doline.

Paradoxom je, že v parlamentných voľbách roku 2016 v obci volilo stranu ĽSNS, ktorá je spojovaná s fašizmom v obci 16,93 % voličov.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Pomník padlým pripomínajúci vypálenie obce protipartizánskou jednotkou počas druhej svetovej vojny. Autorom súsošia matky s dieťaťom z roku 1954 je B. Bohunický. 
 Pomník umučených občanov, súsošie matky brániacej dieťa z roku 1965, autormi sú J. Chrobák a J. Podzimková-Mráčková.
 Kaplnka Nanebovzatia Panny Márie, jednoduchá rustikálna stavba na pôdoryse obdĺžnika s nadstavanou vežicou z konca 18. storočia. Na hlavnej fasáde sa nachádza pár pilastrov. Kaplnka bola v 20. storočí rozšírená.

Kinematografia
 V obci sa natáčal film Kosenie Jastrabej lúky.

Partnerské mestá 
  Napajedla (Česko)
  Kantanos (Grécko)

Referencie

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Žarnovica
Obce vypálené počas druhej svetovej vojny
Brehy

Brehy sú obec na Slovensku v okrese Žarnovica v Banskobystrickom samosprávnom kraji.

Názov obce 
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1283 ako Mogosmorth. V roku 1324 Magasmarth. Podľa listiny z roku 1347 sa tiež spomína ako Mogos Morth ... in Comitatu Borsyensis (v Tekovskej stolici). Nasledujúci rok 17. novembra 1348 vydal v Budíne vtedajší palatín Mikuláš Gilétfi listinu, v ktorom sa riešil spor Leukusa a Paula, synov Michaela Symonyho proti Hypolitovi z Kremnice (Ipolidus de Cremnychbanya) ohľadom majetku Mogasmorth. V roku 1773 sa dedina volá Brehy.

Dejiny obce 
Brehy sa prvýkrát spomínajú v roku 1283. V roku 1393 daroval obec kráľ Žigmund Luxemburský nemocnici sv. Alžbety v Novej Bani, neskôr v 1536 prešla do majetku mesta Nová Baňa. Od roku 1601 sa majiteľom obce stal rod Dóczyovcov. Vtedy už obec disponovala s vlastnou krčmou a stálo tu 55 domov. V daňovom súpise z roku 1715 sa uvádza, že tu žilo 42 daňovníkov (spravidla hlavy rodín) a obecným richtárom bol v tom roku uvedený Michal Štefko (judex Michael Styefko). V rámci Tekovskej stolice bola obec začlenená do slúžnovského okresu so sídlom v Oslanoch. V roku 1828 stálo v obci 98 domov a žilo tu 613 obyvateľov. Elek Fényes vo svojom súpisu uhorských obcí z roku 1851 o obci Brehy píše: „Magospart (maď. v doslovnom preklade Vysoký breh), Brehi, slovenská obec v Tekovskej stolici na ľavom brehu Hrona, na 1 míľu od Novej Bane, obyvatelia 601 katolíkov, 12 evanjelikov. Rímskokatolícka farnosť s farským kostolom, zaoberajú sa hrnčiarstvom, zemepánom je mesto Nová Baňa, posledná pošta Levice.“

Rímskokatolícka farnosť 
Spočiatku v obci nebol kostol a veriaci z Brehov museli navštevovať kostol v Novej Bani. Po vzniku Banskobystrického biskupstva v roku 1776 sa snahou rodáka a prvého banskobystrického kanonika Jozefa Janovského vytvorili podmienky na výstavbu kostola, darovaním otcovského pozemku i finančným zabezpečením. Kostol sv. Jozefa bol v obci postavený do roku 1786, ale nestal sa hneď farským kostolom. Spočiatku bola obec filiálkou farnosti Tekovská Breznica. V roku 1811 sa obec stala samostatnou farnosťou. Podľa rodáka Imricha Medveďa pôsobilo po 200-ročné výročie existencie farnosti v roku 2011 spolu 34 kňazov, z ktorých boli dvaja rodáci z obce.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Jozefa Pestúna, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba so segmentovo ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1786. Interiér kostola je zaklenutý českou plackou. Kostol má hladké fasády, veža je ukončená barokovou helmicou s laternou. 
 Súbor ľudových domov, ide o najčastejšie trojpriestorové murované domy s valbovými strechami z 19. storočia. Pamiatkovo chránený je dom číslo 167, Kohlov hrnčiarsky dvor.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Žarnovica
Turistická značkovaná trasa číslo 0804
Čekovce

Čekovce sú obec na Slovensku v okrese Krupina.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Ružencovej Panny Márie, jednoloďová stavba s predstavanou vežou z roku 1925. Fasády kostola sú členené lizénami, veža má nárožné kvádrovanie, ukončená je ihlancovou helmicou.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Jozef Luňaček (* 1844 – † 1911), priekopník paleontológie

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Krupina
Hontianske Moravce

Hontianske Moravce sú obec na Slovensku v okrese Krupina. Súčasným starostom obce je Rudolf Gabryš.

Polohopis 

Hontianske Moravce ležia  v juhovýchodnej časti Ipeľskej pahorkatiny, južne od Krupiny. Najnižšie miesto je v nadmorskej výške 140 m n. m. a najvyšší bod je 254 m n. m. Celková rozhloha je 1 683 ha, z toho katastrálne územie Kostolné Moravce 983 ha a katastrálne územie Opatové Moravce 890 ha. Cez obec pretekajú vodné toky: Veperec, Lišovský potok, Trstiansky potok. Okolo obce je pahorkatina, ktorú tvoria miocénne (miocén =  treťohorný útvar, spodný oddiel neogénu), väčšinou tufitické uloženiny, pokryté sprašou a sprašovými hlinami.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Klasicistický kaštieľ z prvej polovice 19. storočia. Jedná sa o dvojpodlažnú dvojtraktovú blokovú stavbu s centrálnym trojosovým portikom. Ten je nesený štyrmi toskánskymi stĺpmi, ktoré podopierajú trojuholníkový štít s tympanónom. Zo strany záhrady sa madzi rizalitmi nachádza pilierová lodžia. Okolo kaštieľa sa nachádza historický anglický park s klasicistickým záhradným pavilónom. V súčasnosti sa v kaštieli nachádza zdravotnícke zariadenie.
 Evanjelický kostol, jednoloďová historizujúca stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1882, postavená na mieste staršej stavby. V interiéri sa nachádza neskororenesančný oltár, stĺpová architektúra s centrálnym obrazom Nanebovstúpenie pána z roku 1680. Na predele sa nachádza obraz Posledná večera, na krídlach Dobrý pastier a Ježiš klope na dvere. Ďalej sa v kostole nachádza klasicistická drevená kazateľnica z prvej polovice 19. storočia. Veža kostola je dekorovaná rímsou so zuborezom a ukončená kužeľovou helmicou.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Jaroslav Filip (* 1949 – † 2000), hudobník, skladateľ, humorista, dramaturg, herec.

Ostatné osobnosti 

 Bohuslav Tablic (* 1769 – † 1832), slovenský básnik, prekladateľ a literárny historik, evanjelický kňaz

Partnerské mestá 
   Kysáč, Srbsko

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Krupina
Litava (okres Krupina)

Litava je obec na Slovensku v okrese Krupina.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Margity Antiochijskej, jednoloďová pôvodne gotická stavba s vežou tvoriacou súčasť hmoty kostola z 13. storočia. Kostol prešiel viacerými prestavbami, gotickou v rokoch 1320-1340 a barokovou v roku 1786, kedy bola rozšírená loď kostola. Neskoroklasicistická úprava v roku 1851 dala fasáde kostola súčasnú podobu. Kostol bol obnovovaný v roku 1958. V interiéri sa nachádza kamenná gotická krstiteľnica zo 14. storočia, drevený vrchnák je z 18. storočia. Oltárny obraz sv. Margity Antiochijskej je neskorobaroková práca z konca 18. storočia. Polychrómovaná kazateľnica je z rovnakého obdobia. Hlavná fasáda je členená pilastrami a ukončená trojuholníkovým štítom s tympanónom. Podobne je aj veža lemovaná pilastrami a ukončená zvonovitou helmicou.
 Súsošie kalvárie, súbor sôch ľudového klasicizmu z roku 1807, tvorí ho ukrižovaný Ježiš Kristus, Panna Mária a Ján Evanjelista.

Osobnosti obce

Pôsobili tu 
 Matúš Roškovecius (* ? – † 17. storočie), miestny evanjelický kňaz, básnik

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 
 www.apsida.sk - profil stredovekého kostola

 
Obce okresu Krupina
Jalšovík

Jalšovík je obec na Slovensku v okrese Krupina.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky obce

 
Obce okresu Krupina
Cerovo (okres Krupina)

Cerovo je obec na Slovensku v okrese Krupina.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Hrad Cerovo, zvyšky zaniknutého hradu Hunt-Poznanovcov, ktorý sa nachádza nad obcou. Prvá zmienka o hrade pochádza z roku 1276.
 Evanjelický kostol, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhle ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť hmoty kostola z rokov 1855-1859., postavená na základe staršieho kostola, údajne z roku 1559. Klasicistickej fasáde dominuje predstavaný rizalit lemovaný pilastrami a ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom. Veža je taktiež lemovaná pilastrami a ukončená zvonovitou helmicou. V interiéri kostola sa nachádza oltárny obraz od P. M. Bohúňa. 
 Budova starej školy, rodný dom Samuela Zocha, jedná sa o jednopodlažnú ľudovú stavbu na pôdoryse obdĺžnika z druhej polovice 19. storočia.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Samuel Zoch (* 1882 – † 1928), evanjelický kňaz, verejný činiteľ, politik, cirkevný hodnostár, náboženský spisovateľ
 Gustáv Zoch (* 1884 – † 1924), evanjelický kňaz, náboženský spisovateľ, dramatik
 Oskár Ferianc (* 1905 – † 1987), prírodovedec, entomológ – dipterológ, ornitológ a mamaliológ

Pôsobili tu 
 Stanislav Zoch (* 1852 – † 1911), pedagóg, publicista, osvetový pracovník, miestny evanjelický kňaz

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Krupina
Bzovík (okres Krupina)

Bzovík je obec na Slovensku v okrese Krupina v Banskobystrickom kraji.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky

Opevnený kláštor 
Južne od obce sa nachádza komplex opevneného kláštora s kostolom. Pôvodne benediktínsky kláštor zasvätený sv. Štefanovi bol založený v prvej polovici 12. storočia komesom Lampertom z rodu Huntovcov-Poznanovcov. Už koncom 12. storočia sa kláštor stáva premonštrátskym. Jadrom kláštora bol románsky jednoloďový dvojvežový kostol sv. Štefana. V 15. storočí bol vyplienený husitmi, neskôr krupinčanmi. V tomto období došlo aj ku gotickej prestavbe kláštora, kedy vzniklo nové presbytérium. V roku 1530 sa kláštora zmocnil Žigmund Balaša, mníchov vyhnal či pozabíjal a z kláštora vytvoril fortifikovaný kaštieľ. Koplex bol po prvej svetovaj vojne opustený a postupne devastovaný. V dnešnej dobe sú dochované iba obranné múry na pôdoryse štvorca s obrannými baštami. Samotný kláštor sa dochoval len vo forme fragmentov múrov. 

 Rímskokatolícky kostol sv. Štefana, jednoloďová pôvodne neskorogotická stavba s polygonálna ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1606. Stavba vznikla rozšírením staršej kaplnky. Kostol bol upravovaný v 18. storočí, kedy bola postavená veža. Veža je ukončená štíhlou ihlancovou helmicou. V interiéri sa nachádza kamenná krstiteľnica z obdobia vzniku kostola.

Osobnosti obce

Pôsobili tu 
 Štefan Moyzes (* 1797 – † 1869), rímskokatolícky biskup, pedagóg, verejný činiteľ, kultúrny pracovník a národovec
 Adam Kardoss (* 1818 – † 1889), národnokultúrny pracovník a advokát
 Martin Hattala (* 1821 – † 1903), pedagóg, rímskokatolícky teológ a lingvista, reformátor štúrovskej slovenčiny

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Krupina
Kozí Vrbovok

Kozí Vrbovok je obec na Slovensku v okrese Krupina.

Polohopis 
Leží v centrálnej časti Krupinskej planiny, v údolí potoka Vrbovok. Je vzdialená  juhovýchodne od Krupiny a prístupná po ceste III/2565 cez Bzovík alebo Trpín. Veľký Krtíš je vzdialený  juhovýchodne, Zvolen  severne a Šahy  juhozápadne.

Dejiny 
Dejiny mnohých osád v okolí sú spojené s kláštorom v Bzovíku, ktorý je od Kozieho Vrbovku vzdialený len okolo . Kláštor napadli a ovládli mongolské hordy počas ich vpádu do Uhorska v roku 1241. Najstaršia písomná zmienka o Kozom Vrbovku sa zachovala v listine Bela IV. z roku 1262, ktorou obec daroval rodine Kaza. Neskôr sa dostala do majetku pánov zo Bzovíka. V roku 1433 bol kláštor napadnutý Husitmi, ktorí vyrabovali aj okolité usadlosti a obce. Obyvatelia sa živili najmä poľnohospodárstvom a vinohradníctvom, no výraznou mierou do ich životov zasahovali epidémie (mor v roku 1644), či rabovanie vojenských oddielov (Tököliho oddiely v roku 1681 vyvraždili celý kláštor). K veľkým škodám prišlo aj počas bojov koncom 2. svetovej vojny, počas ktorej boli 6. obyvatelia odvlečení do Nemecka. Počas prechodu frontu bolo niekoľko domov vypálených, mnohé boli poškodené. 

Zavedenie elektrického prúdu do obce prebehlo v roku 1947 a už v tom čase prebiehala výrazná premena obce. Pôvodné slamené strechy vymizli, budovali sa nové domy a družstevné objekty. Bol vybudovaný vodovod, predajňa Jednoty, materská škola, Dom smútku, prebehla regulácia potoka a dokončená bola vodná nádrž s rozlohou 20 ha. Upravené boli cesty, miestny cintorín vrátane oplotenia, a v roku 1964 sa začala výstavba školskej budovy s jednotriedkou pre 1. stupeň a učiteľským bytom. Prevádzka školy bola ukončená v roku 1980 a deti prešli do školy v Bzovíku. Pre nedostatok detí bola zatvorená aj materská škola. Budova bývalej ZŠ bola rekonštrukciou premenená na kultúrny dom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Obecná zvonica, ľudová stavba na pôdoryse štvorca. Fasády sú hladké, zvonica je ukončená cibuľovou hlemicou s malou laternou.

Kultúra 
Kozí Vrbovok patrí do hontianskeho regiónu, čomu v minulosti zodpovedala aj typická hontianská architektúra. Domy boli tradične trojpriestorové s izbou, kuchyňou a komorou, na ktoré často naväzovali hospodárske stavby s maštaľami, chlievmi, sýpkou a podobne. Sedlovú strechu pokrývala slama, múry boli najčastejšie z kameňa, spájaného hlinovo-pieskovou zmesou. Až po 2. svetovej vojne sa vo väčšom rozsahu začali využívať tehly a škridly. Kolektivizáciou sa výrazne zredukoval domáci chov zvierat a obhospodarovanie pôdy, čím schátrali mnohé hospodárske budovy. 

Odev patril do senohradskej skupiny, tradície zastupovali najmä vinšovačky, šibačky, stavanie májov a podobne. Zvyky sa udržujú aj pri krstení, svätom prijímaní, svadbe či pohrebe.

Šport 
Kozí Vrbvok je pravidelným účastníkom futbalového turnaja o Pohár starostu obce, kde o trofej bojujú s obcami Jalšovík, Zemiansky Vrbovok a Čekovce. Turnaj sa koná každý rok v inej obci.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Krupina
Lukavica (okres Zvolen)

Lukavica je obec na Slovensku v okrese Zvolen.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Dedinská zvonica, murovaná stavba na pôdoryse štvorca s ihlancovou helmicou. Zvonica má hladké bielené fasády, sokel je postavený z kamenných kvádrov.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Zvolen
Tŕnie

Tŕnie je obec na Slovensku v okrese Zvolen.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Martina biskupa, jednoloďová gotická stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou zo 14. storočia. Prvá písomná zmienka o kostole pochádza z roku 1327. Z gotických detailov sa dochovala krížová klenba sakristie, pastofórium a profilovaný portál na južnej strane lode. Kostol prešiel renesančnou úpravou v roku 1696 (zaklenutie lode valenou klenbou s lunetami) a barokovou v roku 1725, kedy vznikla veža. V roku 1936 bol rozšírený o modernistickú prístavbu na západnej strane. Z tohto obdobia pochádza aj väčšina zariadenia kostola.

 Dedinská zvonica v časti Kašova Lehôtka, ľudová stavba z dreva s murovaným základom na pôdoryse štvorca zo začiatku 20. storočia.  Zvonica je ukončená stanovou strechou. 
 Zvonica na stĺpe v časti Hrabiny, ľudová stavba z prvej tretiny 20. storočia.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Zvolen
Sielnica

Sielnica je obec na Slovensku v okrese Zvolen.

Polohopis 
Obec leží v centrálnej časti Sliačskej kotliny, geomorfologického podcelku Zvolenskej kotliny, západný okraj zástavby zasahuje na mierne zvlnené Turovské predhorie. Centrom obce preteká Sielnický potok. Sielnica je prístupná cestou III/2448 z rýchlostnej cesty R1 i mesta Sliač. Zvolen je vzdialený  južne, Banská Bystrica  severne.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Neskorobarokový kaštieľ, jedná sa o dvojpodlažnú trojtraktovú obdĺžnikovú stavbu z polovice 18. storočia. Fasáda kaštieľa je hladká, trojosová. Mistnosti sú klenuté valenými klenbami so segmentovo podkasanými lunetami. 

 Rímskokatolícky kostol Ducha Svätého, jednoloďová modernistická stavba s pravouhle ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť hmoty stavby z roku 1942. Veža kostola pochádza zo staršej gotickej stavby, v 18. storočí zbarokizovanej, je ukončená barokovou helmicou s laternou. Fasády kosola sú členené lizénami z kamenného kvádrovania. Okolo kostola sa nachádza obranný múr z roku 1630.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Zvolen
Sása (okres Zvolen)

Sása je obec na Slovensku v okrese Zvolen. Je súčasťou Pliešovského mikroregiónu. Vznikla v polovici 13. storočia.

V obci sa nacháza Železničná stanica Sása-Pliešovce.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky

Kostol sv. Kataríny Alexandrijskej 
 Rímskokatolícky kostol je neskororománska jednoloďová stavba s polkruhovou apsidou a vežou tvoriacou súčasť hmoty kostola z prvej polovice 13. storočia. Kostol sa nachádza na návrší zvanom Kaštieľ, v rámci opevneného areálu mimo obec. Typologicky je stavba odvodená od trojloďových bazilík stredoslovenskej banskej oblasti. Z románskych prvkov sa dochovali združené okná na veži, či zamurované okná lode, dnes prezentované. Výrazným románskym prvkom je ústupkový portál v podveží. V období gotiky bol kostol upravovaný, vznikla súčasná sakristia. Kostol bol evanjelický s prestávkami v období rokov 1531 až 1709. Stavba bola fortifikovaná v období tureckého nebezpečenstva, keďže sa nachádzal v pohraničnom pásme. V roku 1644 bol kostol Turkami vyplienený. Zásadná prestavba kostola sa uskutočnila v 18. storočí, kedy bola loď nanovo zaklenutá. Oltár z roku 1727 je darom grófa Esterháziho.
 Evanjelický kostol, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhle ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť hmoty kostola z konca 18. storočia. Fasády kostola sú členené lizénovými pásmi, veža pilastrami, ukončená je ihlancovou helmicou.

Osobnosti obce

Pôsobili tu 
 Andrej Truchlý-Sytniansky (* 1841 – † 1916), rímskokatolícky kňaz, spisovateľ, literárny kritik, prekladateľ.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci
 Apsida.sk- profil románskeho kostola

 
Obce okresu Zvolen
Turistická značkovaná trasa číslo 0804
Bacúch

Bacúch je obec na Slovensku v okrese Brezno.

Polohopis 
Obec Bacúch sa nachádza v severnej časti Banskobystrického kraja, v okrese Brezno. Katastrálne územie obce Bacúch spadá do geomorfologického celku Horehronské podolie. Sever územia obce patrí do geomorfologického celku Nízke Tatry a južná časť oddelená riekou Hron je súčasťou Veporských vrchov. Bacúch na východe susedí s obcou Polomka a na západe s obcou Beňuš. Najsevernejším bodom je vrch Jánov Grúň () a najjužnejšou časťou je územie medzi vrchmi Blato () a Lešník (). Najvyšším bodom je vrch Končisté () v severnej časti územia. Samotná obec sa nachádza vo výške v rozmedzí 590

Dejiny 
Existenciu Bacúcha ako najstaršej dediny na Horehroní možno dokázať archeologicky aj písomne už od 13. storočia. Prvá písomná zmienka o území Bacúcha je v listine z roku 1274 ktorá zaručovala Bogomírovi z Liptovského rodu ryžovať zlato v tejto oblasti. Oblasť spomínali ako silva Wazuch čo v preklade znamená les Bacúch. Vďaka tejto výsade na tomto území vznikla osada Wazych, ktorá však mala charakter sezónneho osídlenia. Po vyťažení zlata osada s najväčšou pravdepodobnosťou zanikla. Až do 16. storočia sú dôkazy o existencii stáleho osídlenia na tomto území nejasné. V 15. storočí sa objavujú dôkazy o osídlení Bacúšskej doliny a to prevažne slovenským etnikom. Postupne sa tu začali usídľovať Nemci za účelom ťažby a Valasi s poľským alebo rusínskym etnikom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Jozefa, jednoloďová neskoroklasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1863. Kostol prešiel stavebnými úpravami v roku 1936. Interiér je zaklenutý pruskou klenbou, autorom vnútornej výmaľby z roku 1949 je Š. Enhof. Hlavný oltár sv. Jozefa pochádza z doby vzniku kostola. Oltárny obraz je dielom banskobystrického maliara J. Jonáša. Fasády kostola sú členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Priečelie je členené pilastrami s centrýlnym rizalitom, z ktorého vyrastá veža členená lizénovým rámom a ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a subtílnou barokovou helmicou.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Jozef Cesnak (* 1936), maliar a ilustrátor

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

Iné projekty 

 
Obce okresu Brezno