Košice

Košice (iné názvy pozri kapitolu Názov) sú metropolou východného Slovenska a s takmer 240 000 obyvateľmi druhým najľudnatejším mestom na Slovensku. Mesto je súčasťou Košickej aglomerácie s 367 000 obyvateľmi a Košicko-prešovskej aglomerácie, ktorá s 555 800 obyvateľmi patrí medzi najväčšie urbanizované oblasti na Slovensku.

V roku 2013 sa Košice stali Európskym hlavným mestom kultúry. Od roku 2016 nesú titul Európske mesto športu, od toho istého roku sa tu koná prestížny medzinárodný filmový festival Art Film Fest. Prostredníctvom podpory rozvoja kreatívneho priemyslu a informačných technológií sa Košice zaradili do Siete kreatívnych miest UNESCO v roku 2017, kedy im bol priznaný štatút UNESCO Creative City of Media Arts. Košice v roku 2019 získali taktiež titul Európske hlavné mesto dobrovoľníctva 2019. Ocenenie udeľuje Európske dobrovoľnícke centrum so sídlom v Bruseli. Košice sa tak stali historicky prvým mestom z krajín strednej a východnej Európy a po Barcelone, Lisabone, Londýne, Sligu a Aarhuse šiestym európskym mestom, ktoré získalo toto prestížne ocenenie.

Košice sú centrom celého východného Slovenska a sídlom regionálnej samosprávy – Košického samosprávneho kraja. Sú významným centrom politického, hospodárskeho, kultúrneho a cirkevného života, sídlom Košickej rímskokatolíckej arcidiecézy, Košickej gréckokatolíckej eparchie, Michalovsko-košickej pravoslávnej eparchie a Ústavného súdu SR. Zároveň sú významným univerzitným centrom (sídlom troch univerzít a jednej vysokej školy, ako aj fakúlt a detašovaných pracovísk iných slovenských vysokých škôl) a ôsmich ústavov Slovenskej akadémie vied.

Mesto je strediskom významných kultúrnych inštitúcií s celoslovenskou a regionálnou pôsobnosťou, medzi ktoré patria Štátne divadlo Košice, Štátna filharmónia Košice, Slovenské technické múzeum, Východoslovenské múzeum, Východoslovenská galéria a Štátna vedecká knižnica v Košiciach. Mesto má pestrú národnostnú skladbu, najväčšiu menšinu na území mesta tvorí maďarská menšina (takmer 3 % podľa kvalifikovaného odhadu Štatistického úradu SR) a rómska menšina s podielom takmer 2 %.

Mesto hrá rolu v dopravnom prepojení východ – západ, kde tvorí spojnicu medzi východnou a strednou Európou na jednej strane a Ukrajinou a Ruskom na druhej strane prostredníctvom širokorozchodnej železničnej trate. Košické medzinárodné letisko sprostredkúva letecké spojenie so západnou a stredovýchodnou Európou pre spádovú oblasť východného Slovenska. V meste je zastúpený hutnícky a strojársky priemysel, umiestnená je tu skupina firiem informačných a telekomunikačných technológií, ktorá je združená v klastri Košice IT Valley.

Odrazom bohatej histórie mesta je jeho centrum s početnými pamiatkami gotickej, barokovej, klasicistickej a historizujúcej architektúry, ktoré tvorí najväčšiu mestskú pamiatkovú rezerváciu na Slovensku (). Jej najvýznamnejšou dominantou je rozlohou najväčšia sakrálna stavba na Slovensku – gotická katedrála Dóm svätej Alžbety. Hlavná ulica, lemovaná palácovými a meštianskymi domami s reštauráciami, butikmi a kaviarňami, je promenádnym korzom mesta.

Geografia 

Mesto leží vo východnej časti Slovenska v Košickom kraji, v blízkosti hraníc s Maďarskom (), Ukrajinou () a Poľskom () na križovatke historických obchodných ciest. Od hlavného mesta Bratislavy je vzdialené asi .

Mesto sa rozprestiera na oboch brehoch rieky Hornád v geografickom styku severného výbežku Východopanónskej panvy – Košickej kotliny a karpatského pohoria Slovenské rudohorie, ktoré mesto ohraničuje na severozápade masívom Čiernej hory a Volovských vrchov. Z východu ho obklopuje hradba Slanských vrchov sopečného pôvodu.

Centrum mesta leží v nadmorskej výške 208 metrov, najvyšším bodom mesta je vrch Hradová – , ktorý patrí do masívu Čiernej hory.

Geológia 
Tektonickej stavbe okolia Košíc dominuje hornádsky zlom, kolmo obmedzujúci gemerikum, veporikum a vnútrokarpatský paleogén od Východopanónskej panvy. Pozdĺž zlomu došlo v miocéne k silnej sopečnej aktivite v Slanských vrchoch. Južná a juhovýchodná časť mesta stojí na vápnitých íloch kochanovského súvrstvia sarmatského veku (miocén) a mladších riečnych pieskoch, štrkoch a hlinách kvartéru. Západná a severná časť mesta leží na starších horninách veporika a gemerika. V oblasti Ťahanoviec to sú granodiority až tonality komplexu Bujanovej a nadložné premenené pieskovce a zlepence a tiež mezozoické vápence patriace k veporiku. V západnej časti dominujú premenené horniny gemerika, hlavne fylity čermeľskej skupiny, zlepence a brekcie krompašskej skupiny a amfibolity a metabazity rakoveckej skupiny. Z nerastného bohatstva sú v severozápadnej časti mesta v masíve Bankov významnejšie ložiská magnezitu, ktoré sa do roku 1997 ťažili a spracovávali v košickej magnezitke. V oblasti Jahodnej sa nachádzajú i dosiaľ neťažené bilančné zásoby uránovej rudy s významnou prímesou molybdénu.

Podnebie a počasie 
Podnebie Košíc je kontinentálne, mierne s priemernými teplotami –3 °C v januári a 19 °C v júli. Priemerná ročná teplota sa pohybuje okolo 8,48,7 °C. Priemerný ročný úhrn zrážok je asi 600. 
 Absolútne maximum: 38,5 °C (20. júl 2007).
 Absolútne minimum: –30,5 °C (16. február 1940).

Vodné toky 

Mesto patrí do povodia riek Hornád – Slaná – Tisa. Rieka Hornád preteká východnou časťou mesta v smere sever – juh. Pravostrannými prítokmi Hornádu sú východo-západným smerom Myslavský potok a severozápadným smerom potok Čermeľ. Mestskou časťou Šaca v západnej časti mesta tečie zo severu na juh rieka Ida. Južne od Košíc sa do Hornádu vlievajú ľavostranné prítoky Torysa a Olšava. Ochranu pred povodňami zabezpečujú pre mesto priehrady na Hornáde Ružín I a Ružín II.
 Pozri aj: Zoznam vodných tokov v Košiciach

Vodné plochy a jazerá 
Vodné pomery mesta neboli priaznivé pre vytvorenie prírodných vodných plôch. V intraviláne mesta a v jeho okolí sa nachádzajú umelé vodné nádrže na riekach Hornád a Ida, viaceré bagroviská, resp. štrkoviská a rybníky. Pozdĺž Hornádu v južnej časti mesta sú zachované slepé ramená.
 vodná plocha Jazero
 Seligovo jazero
 Čanianske jazerá – štrkoviská
 vodná nádrž Bukovec – zásobáreň pitnej vody
 vodná nádrž Poľov – zásobáreň úžitkovej vody pre železiarne U. S. Steel Košice
 vodná nádrž Pod Bukovcom – zásobáreň úžitkovej vody pre železiarne U. S. Steel Košice

Pozri aj: Zoznam vodných plôch v Košiciach a okolí

Susedné obce 
Najbližšie ku hraniciam mesta sa nachádza 26 obcí. Všetky tieto obce sú vidiecke spoločenstvá a nachádzajú sa v okrese Košice-okolie.

Politika

Mestská samospráva 

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky z 1. októbra 1990 o meste Košice 401/1990 Zb. určil Košiciam štatút mesta spravovaného magistrátom, mestským zastupiteľstvom a primátorom mesta. Novelizácia zákona z roku 2006 222/2006 Zb. rozšírila napríklad právomoci miestnych zastupiteľstiev mestských častí.

Mestské zastupiteľstvo je orgánom samosprávy mesta a rozhoduje o najdôležitejších otázkach celomestského charakteru. Má 41 poslancov, volených priamo podľa proporcionálneho princípu veľkosti jednotlivých mestských častí na obdobie štyroch rokov.

Primátor je výkonným a reprezentatívnym orgánom mesta, volený priamo na 4-ročné obdobie v jednokolovej voľbe systémom relatívnej väčšiny. Vedie rokovania mestského zastupiteľstva a mestskej rady a podpisuje ich uznesenia. Má dvoch námestníkov.

Mestská rada je výkonným a poradným orgánom primátora, skladá sa z 15 členov volených mestským zastupiteľstvom zo svojich radov, ďalej všetkých starostov jednotlivých mestských častí a primátora mesta.

Magistrát je odbornou a administratívnou zložkou, delí sa na oddelenia a referáty, na jeho čele stojí riaditeľ.

Mesto Košice je ďalej delené na 22 samosprávnych mestských častí, ktoré sú spravované vlastnými miestnymi zastupiteľstvami na čele so starostami.

Symboly 
Erb Košíc je najstaršie doloženým mestským erbom v Európe . Strieborná veľká pečať mesta z roku 1504 je jednou z najkrajších uhorských renesančných pečatidiel. Ďalšími symbolmi sú zástava mesta, insígnie a štandarda primátora. 11. apríla 2019 mestskí poslanci odsúhlasili za patrónku mesta svätú Alžbetu Uhorskú, ktorá je taktiež patrónkou známej košickej katedrály.

Regionálna samospráva a štátna správa 

Decentralizáciou verejnej správy od roku 2002 prešla väčšina kompetencií krajov a okresov na samosprávny kraj. Košice sú sídlom Košického samosprávneho kraja. Na úrovni štátnej správy je územie mesta spravované Obvodným úradom Košice s pôsobnosťou pre celý Košický kraj.

Primátori 
 1990 – 1993: Ján Kopnický
 1993 – 1994: Rudolf Bauer 
 1994 – 1999: Rudolf Schuster
 1999 – 2006: Zdenko Trebuľa
 2006 – 2010: František Knapík
 2010 – 2018: Richard Raši
 2018 – 2022: Jaroslav Polaček

Dejiny 

Dejiny mesta sú oveľa staršie ako jeho prvá písomná zmienka z roku 1230, ktorá spomína kostol v kráľovskej osade – Villa Cassa – predchodkyni neskoršieho mesta. Mestom sa Košice stali po roku 1241, keď kráľ Belo IV. podporoval znovuosídlenie Uhorského kráľovstva po mongolskom vpáde prizvanými „hosťami“ zo saského Nemecka. Stredoveká zástavba, sústrediaca sa okolo charakteristicky predĺženého šošovkovitého námestia, bola v rokoch 12701290 obohnaná mestskými hradbami. Opevnené mesto zostalo významnou vojenskou pevnosťou až do konca 18. storočia.

V roku 1312, v dobe bojov o uhorský trón, mesto vyzbrojilo vojská a po boku kráľa Karola Róberta z Anjou porazilo v Bitke pri Rozhanovciach oligarchov Omodeja Abu a Matúša Čáka Trenčianskeho, za čo si vyslúžili lukratívne privilégiá. V roku 1369 Košice získali mestský znak, ktorý je najstarším písomne doloženým mestským erbom v Európe . Stali sa druhým najdôležitejším mestom v Uhorskom kráľovstve, s rovnakými právami, ako malo hlavné mesto Budín. Boli kultúrnym, remeselníckym a obchodným centrom celej hornouhorskej oblasti a na dôležitých obchodných trasách, predovšetkým  z Pobaltia na Balkán. Za vlády Žigmunda Luxemburského v prvej polovici 15. storočia došlo k okázalej gotickej výstavbe, ktorej najvýznamnejšou ukážkou je Dóm svätej Alžbety. Za humanistického panovania Mateja Korvína dosiahol rozkvet Košíc svoj vrchol, keď sa s 10 000 obyvateľmi radili k najväčším mestám Európy.

Od 16. storočia Košice hrali rolu protihabsburskej bašty v početných stavovských povstaniach uhorskej šľachty, z ktorých najvýznamnejšie z rokov 17031711 viedol knieža František II. Rákoci, pochovaný v Košiciach. Mesto bolo hlavnou hornouhorskou protitureckou vojenskou pevnosťou a centrom katolíckej vzdelanosti s etablovanou Košickou univerzitou, založenou v roku 1657. V 19. storočí sa Košice stali výstavným posádkovým mestom s prenikajúcim priemyslom, početnými secesnými budovami štátnych úradov a inštitúcií a vlastnou konskou (1891), neskôr elektrickou mestskou železnicou (1913). Po roku 1918 sa začlenili do rámca novovzniknutého Česko-Slovenska. V rokoch 19381945 patrili horthyovskému Maďarsku.

V roku 1945 tu bola sformovaná prvá povojnová česko-slovenská vláda a vyhlásený Košický vládny program. V roku 1960 sa stali krajským mestom východného Slovenska. V 60. rokoch bol na juhovýchodnom predmestí vybudovaný hutnícky kombinát, čo bolo príčinou masového prisťahovalectva a výstavby početných panelových sídlisk. Košice si vyslúžili označenie najrýchlejšie rastúceho mesta v Česko-Slovensku a až do zániku spoločného štátu obsadzovali tradičnú priečku piateho najväčšieho mesta v Česko-Slovensku. Historické centrum zostalo chránené štatútom mestskej pamiatkovej rezervácie, najväčšej na Slovensku (ustanovená v 1983 s rozlohou ). Od roku 1990 sú spravované magistrátom s 22 samosprávnymi mestskými časťami a od roku 1993 sú sídlom Ústavného súdu Slovenskej republiky.

Názov 
Názov mesta Košice je odvodený od slovanského osobného mena Koša. Pôvodný význam názvu bol osada ľudu Košovcov. Názov Koša prevzali po svojom príchode do Košickej kotliny v 40. rokoch 11. storočia aj Maďari v paralele Kassa, Kossa, Cossa. Slovenská patronymická prípona "-ice" je neskorším dodatkom. Napokon latinčina a nemčina prevzali maďarskú formu Kassa, z čoho vzniklo neskoršie Cassovia a Kaschau. Nasledujúca tabuľka obsahuje chronologický prehľad výskytu jednotlivých názvov. Výslovnosť terajšieho názvu mesta je v slovenčine nasledujúca –  a v maďarčine znie takto – .

Latinský názov znie Cassovia, ďalšie názvy mesta: , , , , , , , 

Za svoje dlhoročné mierové aktivity Košice v roku 1985 získali od Svetovej rady mieru titul Mesto mieru a v roku 1988 od Organizácia Spojených národov zase titul Posol mieru, mieru je venovaný aj samotný Medzinárodný maratón mieru.

Obyvateľstvo

Charakteristika 

Podľa sčítania obyvateľstva z roku 2018 žilo v Košiciach 238 757 obyvateľov. Národnostné zloženie mesta je nasledujúce: Slováci – 75.7 %, Maďari – 2.8 %, Rómovia – 1,98 %, Rusíni – 0.67 %, Česi – 0.72 %, Ukrajinci – 0.46 %, Nemci – 0.29 %, Poliaci – 0.17 %, Rusi – 0.09 %. Až 16.68 % obyvateľov Košíc neuviedlo žiadnu národnosť. K rímskokatolíckej cirkvi sa prihlásilo 45 % veriacich, ku gréckokatolíckej cirkvi – 6,12 %, evanjelickej cirkvi augsburského vyznania – 2,33 %, ku kalvinizmu – 2 %, k pravoslávnej cirkvi – 1,24 %. Bez vyznania je 16,6 % obyvateľov.

V roku 2008 mali Košice 233 659 obyvateľov, čo bol pokles o 578 v porovnaní s rokom 2007. Najviac detí v pomere k počtu obyvateľstva sa narodilo v mestskej časti Luník IX (34,69 na 1000 obyvateľov). Mesto zaznamenalo kladný prirodzený prírastok obyvateľstva (na 1000 obyvateľov sa narodilo 10,64 detí), ale migráciou obyvateľstva došlo k jeho poklesu. Za rok 2008 sa do mesta prisťahovalo 1 583 ľudí, ale odsťahovalo sa ich až 2 628, z toho 73 odišlo do zahraničia. 2 555 Košičanov zmenilo miesto svojho bydliska v rámci Slovenska, predovšetkým sa vysťahovali do západných častí Slovenska.

V roku 2011 bol zaznamenaný prirodzený úbytok obyvateľstva v okrese Košice IV. Najvyššiu relatívnu živorodenosť vykazoval  okres Košice III (14,46), najnižšiu okres Košice I (9,82 detí na 1 000 obyvateľov). V Košiciach migráciou ubudlo 546 obyvateľov, ale po započítaní prirodzeného prírastku obyvateľstva Košíc (718 osôb) od začiatku roka 2011 celkovo pribudlo v Košiciach 172 trvalo bývajúcich obyvateľov, na celkový koncoročný stav 240 688 obyvateľov. Najväčšími mestskými časťami podľa počtu obyvateľstva sú: Západ (40 599), Dargovských hrdinov (27 477), Nad jazerom (25 702), Sídlisko KVP (25 335), Juh (23 477), Sídlisko Ťahanovce (23 250), Staré Mesto (20 592), Sever (20 368) a najmenšími mestské časti Lorinčík (441), Šebastovce (663) a Džungľa (671).

V roku 2018 sa v Košiciach narodilo 2 280 detí (9,54 detí na 1 000 obyvateľov) a zomrelo 2 096 ľudí čo znamená prirodzený prírastok obyvateľstva o 181 osôb. Do mesta sa ďalej prisťahovalo 2 289 osôb no odsťahovalo sa 2 808 čo charakterizuje migračné saldo v hodnote -519 osôb. Ďalej sa v okresoch Košice I. a III. zaznamenal úbytok obyvateľstva no v okresoch Košice II. a IV. zase prírastok. Najvyššiu mieru živorodenosti zaznamenal okres Košice II. (11,11 ‰), najnižšiu okres Košice IV. (8,19 ‰). Najväčšími mestskými časťami podľa počtu obyvateľstva sú: Západ (39 978), Dargovských hrdinov (26 169), Nad jazerom (24 803), Sídlisko KVP (23 864), Juh (23 030), Sídlisko Ťahanovce (22 340), Staré Mesto (20 751), Sever (20 281) a najmenšími mestské časti Džungľa (697), Lorinčík (718) a Šebastovce (732).

Vývoj počtu obyvateľstva

Národnosti 
Národnostné zloženie obyvateľstva mesta prešlo historickými zmenami a menilo sa podľa politických okolností, keď záviselo od toho, koľko občanov sa prihlásilo k slovenskej a koľko k maďarskej národnosti. S populáciou 28 884 v roku 1891, iba polovica (49,9 %) Košičanov deklarovala maďarčinu ako svoj materský jazyk, 33,6 % – slovenčinu a 13,5 % – nemčinu. V roku 1910 z populácie 44 211 až 75,4 % sa deklarovalo Maďarmi, 14,8 % – Slovákmi, 7,2 % – Nemcami a 1,8 % – Poliakmi. Po roku 1918 v prvej Česko-slovenskej republike sa národnostná štruktúra menila výrazne v prospech slovenskej národnosti. Taktiež pribudlo Čechov, ktorí pôsobili v štátnych inštitúciách. Pred druhou svetovou vojnou mali Košice aj čulú židovskú komunitu. V rokoch 19441945 okolo 10 000 Židov bolo deportovaných stranou Šípových krížov do Osvienčimu. Po roku 1989 došlo k čiastočnej renesancii židovského života v Košiciach. Tunajšia židovská komunita je s 280 členmi druhá najväčšia na Slovensku. Od roku 2012 sa v Košiciach usporadúva festival židovskej kultúry Mazal tov!.

Pre pestré dejiny a mnohé zmeny v národnostnom a náboženskom živote mesta sa Košice označujú ako mesto tolerancie. Klub národnostných menšín bol symbolicky zriadený v pamätnom dome košického rodáka, maďarského spisovateľa Sándora Máraiho. Klub zastrešuje kultúrne aktivity maďarskej, českej, karpatonemeckej, bulharskej, rómskej, poľskej, rusínskej a židovskej menšiny. Od roku 2000 sa každý september usporadúva FEMAN - Európsky festival kultúry národov a národností. Niekoľkoročná tradícia spoločného ekumenického pašiového sprievodu ulicami mesta združuje deväť kresťanských cirkví a Židovskú náboženskú obec so štatútom pozorovateľa. Pre potreby maďarskej menšiny bol zriadený maďarský generálny konzulát. Košickú divadelnú scénu výrazne obohacuje obľúbené maďarské divadlo Thália.

Mesto je medzinárodne známe aj ako stredisko rómskej menšiny, ktorá sa sústreďuje v mestskej časti Luník IX. Úrad splnomocnenca vlády Slovenskej republiky pre rómske komunity tu má zriadenú regionálnu kanceláriu. Rómske divadlo Romathan je jediné svojho druhu na Slovensku. V Košiciach sídli Rómske mediálne centrum, kultúrno-osvetová Nadácia Dobrá rómska víla Kesaj a súkromná základná škola a gymnázium so zameraním na výučbu rómskeho jazyka a rómskych reálií.

Partnerské mestá

Bývalé partnerské mestá 
 Petrohrad, Rusko (protokol o partnerstve a spolupráci, podpísaný 28. októbra 1995)
 Vitebsk, Bielorusko (memorandum o spolupráci medzi Vitebskou regionálnou výkonnou radou a mestom Košice 8. júla 2015)

Poslanci mesta Košice 17. marca 2022 odhlasovali poslanecký návrh na zrušenie partnerstiev s Petrohradom a Vitebskom v reakcii na vojnovú situáciu na Ukrajine.

Kultúra

Európske hlavné mesto kultúry 2013 

Prestížny titul Európske hlavné mesto kultúry udeľuje Európska komisia a Európsky parlament od roku 1985 s cieľom podpory trvale udržateľného kultúrneho rozvoja daného mesta so zapojením všetkých kultúrnych subjektov a zvýšením záujmu obyvateľov vybraného európskeho mesta o dianie v ňom. V roku 2008 zvíťazili Košice s projektom Interface 2013 nad ostatnými slovenskými kandidujúcimi mestami Nitrou, Martinom a Prešovom a stali sa tak prvým slovenským mestom s týmto titulom. Projekt Interface 2013 sa usiluje o transformáciu Košíc ako silného priemyselného centra na postindustriálne mesto s kreatívnym potenciálom, univerzitným zázemím a novou kultúrnou infraštruktúrou. Tvorcovia priniesli do Košíc koncept kreatívnej ekonomiky – prepojenia ekonomiky a priemyslu s umením – čím sa vytvoril priestor pre rozvíjanie oblastí kreatívneho priemyslu (dizajn, médiá, architektúra, hudobná produkcia, film, informačné technológie, počítačové hry) a kreatívneho turizmu. Umelecký a kultúrny program na samotný rok 2013 vychádzal z koncepcie udržateľných aktivít s dlhodobým efektom na kultúrny život mesta a regiónu.

Hlavné investičné projekty Európskeho hlavného mesta kultúry Košice 2013:
 Kasárne Kulturpark – prestavba kasární na Kukučínovej ulici na novú kreatívnu, vzdelávaciu a oddychovú štvrť Košíc;
 SPOTs – prestavba vybraných sídliskových výmenníkových staníc na kultúrne komunitné centrá;
 Kunsthalle/Hala umenia – prestavba nevyužívanej starej krytej plavárne na multifunkčné kultúrne centrum s medzinárodným programom;
 Mestský park, parky Komenského a Moyzesova – revitalizácia verejného priestoru;
 Košický hrad, Amfiteáter, kaštieľ v Krásnej, Dóm svätej Alžbety, Ulička remesiel – rekonštrukcia.

Kunsthalle 

Stará krytá plaváreň v Mestskom parku na Rumanovej ulici, postavená v rokoch 19571961, bola následkom vypustenia Mlynského náhona, pretekajúceho v blízkosti budovy, poškodená a pre verejnosť uzatvorená v 80. rokoch 20. storočia. Odvtedy chátrala a s jej obnovou sa začalo až v súvislosti s projektom Európskeho hlavného mesta kultúry, ktorý dal stavbe novú náplň – premenu na prvú halu umenia na Slovensku. Rekonštrukcia v rokoch 20122013 ponechala v centrálnom priestore haly bazén, čím sa zachováva kontinuita pôvodného účelu objektu s novým využitím. Kunsthalle takto ponúka prepojenie sveta vody s kultúrou.  Multifunkčná hala slúži ako výstavný priestor na prezentáciu súčasného vizuálneho výtvarného umenia, ale aj ako koncertná sála s kapacitou 750 miest.

Kasárne Kulturpark 

V súvislosti so získaním titulu Európskeho hlavného mesta kultúry 2013 pre Košice bol areál bývalých kasární a vojenských skladov na Kukučínovej ulici vyčlenený pre vytvorenie centra súčasného umenia a modernej nezávislej kultúry. Kulturpark prezentuje tvorbu vo všetkých umeleckých oblastiach, podporuje začínajúcich umelcov a poskytuje priestor pre spoluprácu umeleckého a podnikateľského sektora. V jeho rozsiahlych priestoroch sa usporadúva festival moderného umenia, rôzne koncerty, výstavy, vernisáže, inscenované čítania, divadelné predstavenia, filmové premietania, ale organizujú sa tu aj tvorivé dielne pre deti.

Tabačka Kulturfabrik 

Druhým košickým centrom umeleckej kreativity je Tabačka Kulturfabrik na Gorkého ulici na severe širšieho centra Košíc. Objekt bývalej erárnej tabakovej továrne z rokov 18511854 bol prebudovaný na kultúrno-sociálne centrum pre výstavné a rezidenčné aktivity a rôzne divadelné, tanečné, hudobné či mutimediálne produkcie. Súčasťou Tabačky je divadelná a kinová sála, výstavné, diskusné a koncertné priestory, hudobné vydavateľstvo a kaviareň.

V areáli Tabačky vznikne aj Kreatívne centrum pre Košický kraj za 18 miliónov €. Nachádzať sa v ňom budú priestory na školenia, moderné ateliéry, ale aj priestory na scénické a vizuálne umenie. Kompletná realizácia centra by mala byť hotová do roku 2023.

Divadlá 

Divadelná scéna mesta Košice je bohato zastúpená škálou štátnych i nezávislých súborov. Najväčšie divadlá spravidla majú okrem hlavnej scény aj sesterské štúdiá. Štátne divadlo je klasickým divadlom s činoherným, operným a baletným súborom. Predstavenia sa konajú v historickej budove na Hlavnej ulici a v Malej scéne, ktorá uvádza komorné činohry a komédie.

Bábkové divadlo Košice vzniklo v roku 1956 a v roku 1997 popri ňom vznikla činoherná scéna Jorik. Divadlo Thália, uvádzajúce svoje predstavenia v maďarčine, bolo otvorené v roku 1969 a v roku 1995 si otvorilo Divadelný súbor Máraiho. Iným divadlom národnostnej menšiny v Košiciach je Divadlo Romathan, založené v roku 1992 ako jediné svojho druhu na Slovensku. Svoje predstavenia uvádza v rómčine i slovenčine.

Po roku 1989 vznikol celý rad alternatívnych divadiel, z ktorých najvýznamnejšie Staromestské divadlo založila v roku 1997 legendárna košická herecká dvojica Ľubica Blaškovičová a Peter Rašev. Ďalšími sú Divadlo Maškrta, Divadlo na Peróne, Divadlo v kufri a Divadlo Cassia Dance. Mnohé z nich boli zapojené do projektu Európskeho hlavného mesta kultúry Košice 2013.

Kiná 
Prvé kino v Košiciach Uránia otvorili v roku 1909 (zaniklo v roku 1940). Niekoľko kinosál vzniklo v centre mesta v prvorepublikovom období (Úsmev, Slovan) a za socialistického režimu (Partizán, Tatra). V roku 1973 vybudovali na sídlisku Terasa veľkokapacitné panoramatické kino Družba s kapacitou cez 500 divákov. Pred nástupom multikín v roku 2008 existovalo v meste ešte päť tradičných kín. Sedemsálové multikino je súčasťou obchodného centra Atrium Optima, štvorsálové multikino sa nachádza v obchodnom centre Galéria. V tradičnom "kamennom" kine Úsmev pôsobí od roku 2015 alternatívne umelecké kino pre náročného diváka, ktoré prevádzkuje združenie Cinefil.

Hudba 
Štátna filharmónia Košice bola založená v roku 1969 ako druhý profesionálny symfonický orchester na Slovensku. Okrem svojej aktívnej koncertnej činnosti doma i v zahraničí prezentuje hudobné umenie aj prostredníctvom nahrávok pre rozhlas, televíziu a gramofónové spoločnosti. Je organizátorom troch medzinárodných festivalov: Košickej hudobnej jari, Medzinárodného organového festivalu Ivana Sokola a Festivalu súčasného umenia. Sídlom filharmónie je Dom umenia. K festivalom klasickej a organovej hudby prispieva aj  Hudobná spoločnosť Hemerkovcov a Konzervatórium Košice.

Folklór 
Najstarším folklórnym súborom z Košíc je folklórny súbor Čarnica, založený v roku 1957. Z jeho radov vzišiel aj legendárny ľudový rozprávač Ján Pisančin alias Ander z Košíc. Veľmi známym a na Slovensku populárnym je folklórny súbor Železiar. Ďalšími sú folklórne súbory Borievka, Hornád, Jahodná a rad detských súborov.

Košické folklórne súbory prezentujú spev a tanec regiónu Abova, Šariša, Spiša a iných východoslovenských oblastí. Pre priaznivcov folklóru je organizovaný Cassovia folkfest každý jún s prehliadkou lokálnych, slovenských i zahraničných súborov. Regionálny charakter majú Abovské folklórne slávnosti konané v neďalekých Rozhanovciach.

Múzeá 

V Košiciach, v meste s bohatou históriou, bol už v roku 1872 založený Hornouhorský muzeálny spolok, predchodca dnešného Východoslovenského múzea. Záujemcom o históriu približuje dejiny mesta a celého regiónu Východného Slovenska vo svojich desiatich stálych expozíciách. V hlavnej budove na Námestí Maratónu mieru sa nachádzajú expozície historická, numizmatická, zlatnícka a expozícia Košického zlatého pokladu. V náprotivnej budove Divízie sú inštalované expozície prírodovedná a umeleckopriemyselná. V areáli Katovej bašty, východného pozostatku košického mestského opevnenia vznikol nový muzeálny areál. Expozícia dejín mesta s katovým bytom a dobovou mučiarňou v Miklušovej väznici je najnavštevovanejším košickým múzeom. V Katovej bašte sa nachádza expozícia umeleckého kovolejárstva a k nej upínajúca sa replika tureckého domu Rodošto je hlavným exponátom expozície Františka II. Rákociho.

Počiatky technického múzea v Košiciach spadajú do vojnového roku 1943. Časť jeho exponátov tvorilo základ pri budovaní Slovenského technického múzea, jediného svojho druhu na Slovensku. Vo svojich 21 expozíciách pokrýva dejiny techniky vo všetkých technických odboroch. V samotnom meste je inštalovaných 13 expozícií a v hlavnej budove je umiestnené aj planetárium. V areáli letiska Košice sa nachádza Múzeum letectva.

Múzeum Vojtecha Löfflera je špecializovaným múzeom, ktoré vzniklo v roku 1993 ako dar mestu od významného košického sochára Vojtecha Löfflera a jeho manželky Kláry. Základ múzea tvorí 2000 exponátov majstrovej súkromnej zbierky. Okrem toho je múzeum významným výstavným priestorom trojrozmerného umenia.

V Klube národnostných menšín je zriadená pamätná izba Sándora Máraiho. Tento významný spisovateľ, ktorý patrí k svetovej literárnej klasike 20. storočia, sa narodil v Košiciach a v mnohých svojich dielach reflektoval svoj vrúcny vzťah k rodisku.

Archeologické múzeum dokumentuje vývoj mestského opevnenia. Vzniklo po rekonštrukcii Hlavnej ulice v roku 1998, kedy sa mesto rozhodlo pod veľkou betónovou platňou sprístupniť pozostatky stredovekej Dolnej brány.

Najnovším múzeom v Košiciach je Múzeum obetí komunizmu na Moyzesovej ulici 24. Vzniklo na počesť pamiatky obetiam komunizmu. Návštevníkom umožňuje nahliadnuť do príbehov väznených a mučených preživších.

Galérie 
Východoslovenská galéria vznikla v roku 1951 a v súčasnosti eviduje 6 400 diel z 19. a 20. storočia. V hlavnej budove na Hlavnej ulici, ktorou je Župný dom sídlia expozície Maliarstvo 19. storočia na Východnom Slovensku, Umenie 20. storočia na Východnom Slovensku a Slovenská grafika 20. storočia. Druhá budova galérie v pseudohistorizujúcom štýle na Alžbetinej ulici hostí expozíciu Július Jakoby – výber z tvorby a Košice vo výtvarnom umení.

Popartová Mihal Gallery v ulici Pri prachárni v blízkosti obchodného centra Cassovia, ponúka expozíciu 25 originálnych obrazov svetoznámeho maliara s východoslovenskými koreňmi Andyho Warhola. Medzi nimi aj známe dielo Marylin Monroe, ale aj Wayne Gretzky, Hans Christian Andersen, Martha Graham a Teddy Roosevelt. Ďalšími atrakciami galérie sú niektoré Warholove sieťotlače, portfólio Kosáky a kladivá a dielo Zvestovanie na motívy Leonarda da Vinci.

Galéria KOPA DeSIGN na Kováčskej ulici sa sústreďuje na moderné umenie, pričom ponúka svoje priestory pre výstavy rôznych umelcov. Taktiež sa špecializuje na promovanie začínajúcich tvorcov.

Knižnice 
Štátna vedecká knižnica Košice naväzuje na bohatú knižničnú tradíciu Košickej univerzity, založenej v roku 1657. Historický fond predstavuje 90 000 zväzkov kníh od inkunábul (tlačí do roku 1500) po knihy zo začiatku 20. storočia, najmä z oblasti teológie, práva, medicíny, histórie a prírodných vied. Súčasná organizácia, založená v roku 1946, má právo povinného výtlačku. Popri knižnici funguje Nemecká študovňa Goetheho inštitútu, Informačné stredisko Rady Európy, Britské centrum a americké informačné a poradenské centrum American Space in Košice (predtým InfoUSA).

Verejná knižnica Jána Bocatia je je najstaršou a zároveň najväčšou verejnou knižnicou na Slovensku. Knižnica má sedem pobočiek v najväčších mestských častiach. Jej počiatky siahajú až do 17. storočia, a má samostatné oddelenie čitárne časopisov, hudobné oddelenie a oddelenie regionálnej literatúry.

Knižnica pre mládež mesta Košice je špecializovaná knižnica pre prácu s deťmi a mládežou. V prevádzke je od roku 1955 s 20 pobočkami prevažne v základných školách.

Médiá 
Od roku 1962 vysiela z Košíc štúdio štátnej verejnoprávnej televízie (dnes STV), ktoré prispieva najmä regionálnym spravodajstvom. Košická televízia TV Naša začala vysielanie v roku 1996 a bola jednou z prvých lokálnych televízií na Slovensku. V roku 2015 sa začlenila do portfólia týženníka KOŠICE:DNES. Tradícia medzinárodného festivalu lokálnych televízií Zlatý žobrák siaha po rok 1995.

Rozhlasové vysielanie v Košiciach bolo spustené v roku 1927. Okrem Slovenského rozhlasu sídli v meste niekoľko lokálnych komerčných rádií s pôsobnosťou pre mesto, alebo aj celé Východné Slovensko. Z nich najvýznamnejšie je Rádio KISS a Rádio Košice – najpočúvanejšie regionálne rádio na Slovensku.

Regionálnym denníkom pre mesto Košice je Korzár. Večerné noviny Košický večer boli založené v roku 1968 a denne vychádzali do roku 2004. Tradícia tohoto legendárneho košického denníku bola zachovaná a do roku 2014 vychádzal v rámci skupiny Korzár raz týždenne, v piatok. V septembri 2014 začal vychádzať nový mestský večerník (dnes týždenník) s názvom KOŠICE:DNES. Ten sa za krátky čas stal najväčším a najpopulárnejším regionálnym mediálnym domom na Slovensku. Listy košické boli kultúrno-spoločenský magazín mapujúci súčasnosť i históriu Košíc a blízkeho okolia. Vychádzali raz za dva mesiace. Ostatné celorepublikové periodiká majú v Košiciach svoje detašované redakcie.

Z online médií bol v roku 2015 spustený portál Košicak, ktorý je skratkou pre označenie Košice aktuálne. Tento portál mapoval aktuality v regióne a prinášal aj zaujímavosti z histórie, aktualizovaný býval denne až do roku 2018. Druhým novším lokálnym informátorom v Košiciach je mediálny portál košiceonline.sk, ktorý vznikol v roku 2017.

Pravidelné podujatia 
 Potulky mestom Košice – pravidelné pešie prehliadky mesta Košice – organizované každý prvý víkend v mesiaci, vždy s inou témou a trasou.
 Dni mesta Košice – máj – týždenné oslavy mesta pri príležitosti udelenia mestského erbu.
 Veľká cena Košíc – máj – medzinárodný bridžový festival.
 Dni francúzskej kultúry – marec/apríl.
 Košická hudobná jar – máj – festival klasickej hudby v Dome umenia.
 Noc múzeí – máj – celoeurópske podujatie pod záštitou Rady Európy.
 Use the City festival – máj – festival pouličného umenia / street-art.
 Cassovia Retro – máj – festival historických automobilov
 Imaginácie – máj/jún – multižánrové plenérové site-specific predstavenie so zakomponovaním historických reálií v urbánnom prostredí.
 Art Film Fest Košice – jún – medzinárodný filmový festival (predtým Trenčianske Teplice, Trenčín 1993 – 2015).
 Konvergencie – jún – medzinárodný festival komornej hudby.
 Cyklistické preteky Košice – Tatry – Košice – jún – športové podujatie s dlhou históriou.
 Cassovia folkfest – jún – festival folklóru s vystúpeniami folklórnych súborov.
 Medzinárodná balónová fiesta – jún – prelety balónov nad mestom.
 Zlatý žobrák – jún – prvý a najstarší medzinárodný festival lokálnych televízií.
 Haliganda – jún – festival umeleckej tvorby pre deti a rodiny.
 Košice Gurmán Fest – jún – festival výnimočných chutí.
 Mazaltov! – jún – festival židovskej kultúry, na košickej kultúrnej scéne je od roku 2012.
 Letné shakespearovské slávnosti – jún – po Prahe a Bratislave aj pri košickej Dolnej bráne.
 Leto v parku – august – festival mestského typu v oblasti hudby, divadla, filmu v Mestskom parku.
 Feman - európsky festival kultúry národov a národností – september.
 Medzinárodný organový festival Ivana Sokola – september – organový festival v Dóme a Dome umenia.
 Festival divadiel strednej Európy – september.
 Košické slávnosti vína – september – ochutnávka vín v Dolnej bráne a pri Miklušovej väznici spojená s trhom tradičných remesiel.
 Biela noc/Nuit Blanche – október – najsledovanejší a najmasovejší umelecký projekt v Košiciach, ponúkajúci  hudobné a svetelné inštalácie v urbánnom prostredí, etablovaný festival vo vybraných svetových mestách, v Košiciach od roku 2010.
 Medzinárodný maratón mieru – október – najstarší európsky maratón a druhý najstarší na svete.
 Dni českej kultúry – október.
 Dni španielskej kultúry – október.
 Festival Rozmanitosť / polievkový festival – október.
 Medzinárodný jazzový festival – október – po bratislavskom druhý najväčší na Slovensku.
 Dni nového tanca – október – festival súčasného tanca (bienále).
 Festival súčasného umenia Ars nova Cassoviae – október – festival súčasnej vážnej hudby.
 Festival Matrioshka – multižánrový kultúrny festival reflektujúci totalitný režim v Česko-Slovensku v období rokov 1948 – 1989.
 Art Dance – november – medzinárodný festival súčasného scénického tanca.
 Festival sakrálneho umenia – november/december – oslavy patrónky mesta svätej Alžbety, ojedinelý festival na Slovensku s prezentáciou európskeho sakrálneho umenia v oblasti hudby, spevu, výtvarného umenia a slova.
 ICSM New Music Days – december – medzinárodný festival súčasnej hudby organizovaný Slovenskou sekciou Medzinárodnej spoločnosti pre súčasnú hudbu (ISCM).
 Košické Vianoce, Silvester Košice – vianočné trhy, anjelská kapustnica, primátorský punč, koncerty, ohňostroje.
 Free Summer Košice Medzinárodný festival elektronickej a tanečnej hudby.
 Illegal Night Košice – obľúbené stretnutie motoristov, jeden z najväčších zrazov na Slovensku.
 JBL Jump Fest – jedno z najväčších európskych atletických podujatí, konajúce sa v centrách miest.
 Rušňoparáda – každoročná prehliadka historických rušňov v železničnom depe

Stavby

Pamiatky 
Historické centrum mesta je najväčšou mestskou pamiatkovou rezerváciou na Slovensku. Bola vyhlásená v roku 1983. Zo všetkých slovenských pamiatkových rezervácií eviduje aj najviac pamiatkovo chránených objektov, ktorých je 501.

Jadro mesta pretína šošovkovito roztiahnuté námestie – Hlavná ulica s dĺžkou 1200 metrov. Jej stredom pretekal Čermeľský potok. Novodobá imitácia potoka bola v severnom a južnom úseku ulice inštalovaná v roku 1996. Potok vytváral v strede ulice ostrov, kde boli sústredené najdôležitejšie stavby mesta. Dóm svätej Alžbety je najväčšou gotickou katedrálou a zároveň najväčším kostolom na Slovensku. Bol budovaný od konca 14. storočia do roku 1508. Po jeho južnej strane stojí gotická Kaplnka svätého Michala, pôvodne slúžiaca ako pohrebný kostol pre okolitý cintorín na mieste dnešného parčíku. Dóm má aj samostatnú zvonicu, ktorou je dodnes funkčná Urbanova veža. V severnej časti ostrova sa nachádzala mestská radnica, od 18. storočia ju však nahradila klasicistická reduta s divadlom. Dnešná monumentálna eklektická budova Štátneho divadla bola postavená v roku 1899. Ulica je po celej svojej dĺžke lemovaná meštianskymi domami a šľachtickými palácmi Dežőfiovcov, Čákihovcov, Andrášiovcov, Barkóciovcov, Meškovcov a Forgáčovcov. Z kostolných objektov tu okrem Dómu stojí aj ranobarokový Premonštrátny kostol (taktiež Jezuitský alebo Univerzitný kostol) a pôvodne gotický, neskôr barokovo upravovaný Františkánsky kostol. Rozsiahle parcely zaberajú cirkevné stavby arcibiskupského paláca a farského úradu, uršulínskeho, františkánskeho a jezuitského kláštora, konviktu a kňazského seminára. Početne sú zastúpené na Hlavnej ulici i administratívne budovy Paláca Spišskej komory, starého a nového Župného domu, mestskej radnice a Paláca Hornouhorského hlavného kapitanátu. Najkrajšou barokovou pamiatkou v meste je Súsošie Immaculata. Na severe Hlavná ulica ústi do Námestia Maratónu mieru. V jeho strede je Pamätník maratónu mieru. Na námestí stoja reprezentatívne budovy Východoslovenského múzea a Úradu Košického samosprávneho kraja. V dolnej časti Hlavnej ulice boli odhalené pozostatky Dolnej brány mestského opevnenia. Od roku 1998 je tu otvorené Archeologické múzeum.

Vo východnej časti historického jadra na bývalom Kalvínovom námestí vznikla spojením dvoch gotických meštianskych domov Miklušova väznica. Medzi ňou a pozostatkom košického mestského opevnenia Katovou baštou sa nachádza Kalvínsky kostol. Vo dvore muzeálneho komplexu Katovej bašty vybudovali repliku exilového tureckého domu Františka II. Rákociho Rodošto. Malebná Hrnčiarska ulica je reštaurovaná do podoby uličky remesiel. Na Mlynskej ulici, spájajúcej Hlavnú ulicu so železničnou stanicou, sa nachádza klasicistický evanjelický kostol. Pri ústí ulice do Mestského parku si nechal vybudovať mestský architekt Jakab, palác v historizujúcom štýle. V západnej časti historického jadra stojí najstaršie zachovaný kostol v Košiciach – Dominikánsky kostol s kláštorom, ktorý je zároveň najstaršie stojacou stavbou v meste.

Na severovýchodnom svahu Červeného brehu sa nachádza stále funkčný cintorín Rozália, ktorý je ojedinelým súborom funerálnych historizujúcich stavieb z prelomu 19. a 20. storočia. Slúžil pre pohreby bohatého miestneho meštianstva a šľachty od začiatku 18. storočia. Neďaleko cintorína sa nachádza barokový komplex košickej Kalvárie. Na vrchu Hradová stál v stredoveku Košický hrad. Značná časť jeho základov bola archeologicky preskúmaná a odkrytá v roku 1996.

 Pozri aj: Zoznam meštianskych domov a palácov v Košiciach.
 Pozri aj: Zoznam kostolov v Košiciach.

Pamätníky 
V Košiciach sa nachádza množstvo pamätníkov, z nich je ale najznámejší už spomínaný Pamätník maratónu mieru. Medzi ďalšie významné pamätníky patria aj Pamätník neznámeho protifašistického bojovníka a Pamätník vojakov Sovietskej armády na Námestí osloboditeľov.

Na Verejnom cintoríne sa nachádzajú 3 pamätníky – Pamätník talianskych partizánov a Pamätníky I. a II. svetovej vojny.

Pamätníkom najväčšej košickej dopravnej tragédie je Pamätník obetiam nehody električky  (30. októbra 1978) pri košickom Amfiteátri.

K najnovším pamätníkom v meste sa radí Pamätník za Jána Kuciaka a Martinu Kušnírovú vytvorený košickým výtvarníkom Peterom Kalmusom. Pamätník bol slávnostne odhalený 21. augusta 2018. Je umiestnený neďaleko Kostola Svätého Ducha. Druhým novším pamätníkom je od 6. februára 2018, moderný pamätník Bjørnstjerna Bjørnsona vytvorený architektom Miroslavom Beličákom v Mestskom parku.

Ďalej sa nachádza množstvo menších pamätných tabúľ a sôch najmä v mestskej časti Staré Mesto.

Moderné stavby 
Architektúru 60. rokov 20. storočia v Košiciach zastupuje Hotel Yasmin (19601962 pôvodne Hutník, zrekonštruovaný v rokoch 20072008) a obchodný dom Tesco (19651968 pôvodne Prior, od 2020 OD Urban). V roku 1971 dostavaný hotel Slovan bol rekonštruovaný v rokoch 20072009 na DoubleTree by Hilton. Najvyššou budovou v meste ostal monoblok Novej nemocnice s výškou 83 metrov, ktorý bol dokončený v roku 1981. Najväčší administratívny komplex v meste, známy ako Biely dom, bol dokončený v roku 1985 pre vtedajšie komunistické stranícke orgány. Dnes je sídlom Magistrátu mesta Košice.

Ojedinelou stavebnou aktivitou v 90. rokoch v meste bola budova expozitúry Národnej banky Slovenska (19941996) a Biznis Centra I. (19941996, bývalá budova dnes už neexistujúcej Priemyselnej banky). V rokoch 20072011 ho doplnilo Biznis Centrum II. V roku 2006 siluetu mesta výrazne oživila Steel Aréna, ktorá s kapacitou 8 400 miest okrem športových podujatí (Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2011 a 2019) hostí aj koncerty zahraničných a domácich hviezd populárnej hudby. 

Prvým moderným polyfunkčným objektom s kanceláriami, 91 bytmi a službami sa stal Cassovar z rokov 20072012. Vyrástol na mieste asanovaného košického pivovaru, pričom išlo o prvú revitalizáciu košického urbánneho brownfieldu v širšom centre mesta. Výrazný zásah do urbanistickej štruktúry centra Košíc znamenala výstavba nákupno-zábavného centra Aupark, spolu s Aupark Tower ako biznis centrom (2011).

 Pozri aj: Zoznam moderných a administratívnych budov v Košiciach.

Nové mestské štvrte 

Po stavebnej stagnácii v 90. rokoch 20. storočia a 1. dekáde 21. storočia sa stavebný boom v Košiciach prejavil až v 2. dekáde 21. storočia po odznení finančnej a hospodárskej krízy z roku 2008. Dopyt po bytoch v Košiciach neustále rastie, pričom realitný trh zaznamenáva vyššie ceny nielen nových, ale aj starších bytov na pôvodných košických sídliskách, čo značí príchod množstva nových obyvateľov najmä z východného Slovenska a okolia Košíc.

V mestskej časti Západ medzi Triedou SNP a Ondavskou ulicou pribudol v rokoch 2013 – 2019 rezidenčný komplex Nová Terasa realizovaný spoločnosťou Penta Investments. So 640 bytmi je Nová Terasa najväčším novodobým rezidenčným projektom na území Košíc, ktorého prvé dve etapy získali ocenenie Stavba roka 2017 – bytový dom roka.

Košický developer MM Invest Košice postavil v rokoch 2014 – 2016 v rekreačnej lokalite Anička v mestskej časti Sever bytový komplex Park Anička. So 120 bytmi ponúka moderné bývanie v prírode neďaleko rieky Hornád. Projekt získal ocenenie Stavba roka 2017 za architektonické riešenie.

Košický developer MM Invest Košice rozbehol v roku 2014 aj výstavbu novej rezidenčnej štvrte Panoráma v mestskej časti Vyšné Opátske v lokalite Heringeš. Ide o kombinovanú rezidenčnú štvrť s bývaním vo viladomoch, radových rodinných domoch a bytovkách. 

Pôvodom holandský developer Cere Invest začal v roku 2015 výstavbu mestskej štvrte Lorinčík Háje tvorenej kombináciou 267 obytných jednotiek v rodinných domoch, radovej zástavbe, viladomoch aj bytovkách. Táto nová rezidenčná štvrť sa rozprestiera medzi mestskými časťami Lorinčík a Pereš.

Ďalšou novopostavenou obytnou štvrťou je Zelená stráň v mestskej časti Košická Nová Ves. Pôvodom izraelský developer Nes - Pan & Marada Development rozvrhol výstavbu desiatich blokov projektu s 314 bytmi do troch etáp medzi rokmi 2014 – 2020.

V mestskej časti Juh pozorovať stavebný boom predovšetkým v okolí Kasární Kulturpark, ktoré sa v rámci Európskeho hlavného mesta kultúry – Košice 2013 stali hlavným dejiskom kultúrnych podujatí a revitalizácie brownfieldu niekdajších kasárenských objektov. V bezprostrednom susedstve Kasární Kulturpark košický developer Safran Slovakia vybudoval medzi rokmi 2012 – 2015 v dvoch etapách obytné jednotky Šafránová záhrada spolu so 110 bytmi. Ten istý developer dokončil v roku 2018 komplex 54 terasovitých domov s názvom Herberia na Žižkovej ulici. Nové bytové jednotky sa začali stavať aj na Bleskovej a Jánošíkovej ulici.

Neustále dochádza k ďalšiemu zahusťovaniu územia širšieho centra Košíc v mestskej časti Staré Mesto s pešou dostupnosťou od Hlavnej ulice. Bratislavský devepoler Cresco Real Estate v areáli národnej kultúrnej pamiatky Mlynskej bašty v roku 2019 dokončil rezidenčný komplex s rovnomenným názvom, v ktorom sa nachádza 134 bytov.

Rakúsko-česká developerská skupina CTR Group v Rezidencii pri radnici na Strojárenskej ulici ponúkla 359 bytov, ktoré dokončila v roku 2018. V rokoch 2019 – 2020 stavia ďalších 120 bytov v rámci Business Centre III. na Štúrovej ulici a na severnom okraji mestskej časti Staré Mesto rozbehla výstavbu rezidenčného komplexu Albelli (Alvinczyho – Bellova) s 390 bytmi v piatich bytových domoch.

Galéria architektúry

Turizmus 

V roku 2018 bolo v Košiciach ubytovaných 386 088 turistov, čo je oproti predošlému rekordnému roku 2017 nárast o 5,45 percenta. Výraznejší je aj príchod zahraničných návštevníkov, ich počet sa medziročne zvýšil o 9,9 percenta na 135 430, čo sa prejavilo aj v náraste počtu prenocovaní cudzincov o 10,8 percenta. Súbežne s rastom počtu návštevníkov, narástli v kraji medziročne aj tržby ubytovacích zariadení, a to o 7,81 percenta na 22 558 763 eur za celý rok 2018. Hlavnú časť medzi zahraničnými hosťami tvorili návštevníci z okolitých krajín a to – Česka, Poľska a Maďarska. Až 30-percentný medziročný nárast dosiahol počet návštevníkov z Nemecka. K uvedenému roku bolo v meste 230 ubytovacích zariadení, z toho až 50 hotelov alebo penziónov. 

Počet návštevníkov Košíc dosiahol v roku 2019 číslo 240 345. Počet prenocovaní v meste bol 560 580 za rok 2019. V meste sa ku koncu roka 2019 nachádzalo 117 ubytovacích zariadení, ktoré poskytovali 6 807 lôžok. Podiel návštevnosti Košíc je oproti Košickému kraju 53 %. Návštevnícke centrum za celý rok 2019, navštívilo 11 912 ľudí. V auguste 2020 Košice taktiež trpeli poklesom zahraničnej návštevnosti spôsobenej Pandémiou COVID-19. Pokles činil 65,1 %, ale na druhej strane pokles kompenzoval rast počtu domácich hostí o 21,4 %. Celková návštevnosť Košíc bola v medziročnom porovnaní nižšia o 22,3 %.

S cieľom zvýšiť atraktivitu Košíc a Košického kraja ako turistickej destinácie a pritiahnutia západoeurópskych turistov na predĺžené víkendy ("city breaks") Košický samosprávny kraj založil v roku 2012 krajskú organizáciu cestovného ruchu, ktorý nesie názov Košice Región Turizmus. Úlohou tejto organizácie je primárne zatraktívniť samotný Košický región ako turistickú oblasť a prilákať čo najviac návštevníkov zo zahraničných krajín, hlavne zo západnej Európy. Dopomôcť k tomu má viacero projektov a podujatí zameraných na objavovanie jednotlivých destinácií v tomto regióne ako sú napríklad Spiš, Slovenský raj, Gemer, Košice, Dolný Zemplín a Tokaj. Ďalšou oblastnou organizáciou cestovného ruchu je inštitúcia s názvom Visit Košice, ktorá pre domácich a zahraničných návštevníkov zabezpečuje informácie a možnosti ako spoznať bližšie samotné mesto, prostredníctvom info centra, webu ale aj mobilnej aplikácie.

V meste fungujú tri informačné turistické centrá. Prvým je Návštevnícke centrum Košice, druhým je Regionálny informačný bod pre celý Región Košice, tretím je MiC KOŠICE. Návštevnícke centrum Košice sídli v budove Starej radnice na Hlavnej ulici 59 a Regionálny informačný bod nájdete na Hlavnej ulici 48. Informačné centrum MiC KOŠICE organizuje pravidelné tematické prehliadky mestských pamätihodností a pozoruhodností pod názvom Potulky mestom Košice, ktoré sú Košičanmi veľmi obľúbeným zdrojom poznávania svojho mesta.

 Pozri aj: Zoznam hotelov v Košiciach

Atrakcie 
Najväčšou atrakciou Košíc je ich samotné historické jadro s mnohými architektonickými skvostmi. V jeho strede, na Hlavnom námestí, sa nachádza Spievajúca fontána. Vedľa fontány je umiestnená zvonkohra v tvare zvonmi ovešaného stromu. Každú hodinu hrá jednu zo svojich sto melódií, podľa ktorej „tancuje“ aj neďaleká fontána. Malebná Hrnčiarska ulička je uličkou remesiel so špecializovanými obchodíkmi. V hornatom prírodnom prostredí mestskej časti Kavečany sa nachádza Košická zoologická záhrada, DinoPark Košice a letná bobová dráha.

V mestskej časti Nad jazerom, na ploche tunajšieho Jazera, je inštalovaný vodnolyžiarsky vlek. Časť brehu jazera je upravená na pieskovú pláž. V okolí tejto pláže sa nachádzajú volejbalové a futbalové ihriská, športový areál pre posilňovanie a oddychová zóna. Oddychový areál s pieskovou úpravou Beach Club pri Mestskej krytej plavárni v centre mesta tiež ponúka plážové volejbalové ihriská.

V rekreačnom údolí Čermeľského potoka vedie úzkorozchodná Čermeľská železnica s historickými parnými lokomotívami. Jej cieľovou stanicou je prímestská oddychová zóna Alpinka s detskými ihriskami, golfovým ihriskom a areálom paintballu.

Botanická záhrada UPJŠ Košice, založená v roku 1950, ponúka prehliadku tropickej a subtropickej flóry, dekoratívnej flóry a arboréta. S vysokými skleníkmi a obrovskou kaktusovou zbierkou sa rozprestiera na ploche .

Sedem divov Košíc 
V Košiciach sa zorganizovala na prelome rokov 20082009 anketa medzi Košičanmi o siedmich divoch svojho mesta. Výsledky boli oficiálne vyhlásené 22. februára 2009 v historickej radnici. Jednoznačným víťazom sa stal Dóm svätej Alžbety. Za ním sa umiestnili Štátne divadlo Košice, Medzinárodný maratón mieru, Spievajúca fontána, Kaplnka svätého Michala, Hlavná ulica a Jakabov palác.

Parky 

Najväčším mestským parkom v Košiciach je Mestský park založený v 60. rokoch 19. storočia medzi železničnou stanicou a centrom mesta. V 70. rokoch 20. storočia bol mierne redukovaný v prospech nových komunikačných spojení v predstaničnom priestore. V 90. rokoch v ňom bolo zriadené jazierko s umelým potôčikom a obnovený hudobný altánok. Rozsiahlou rekonštrukciou prešiel park v rokoch 20122013. Stará krytá plaváreň z rokov 19571961 na Rumanovej ulici bola prerobená na prvú Kunsthalle na Slovensku. Niekdajší secesný korčuliarsky pavilón z roku 1909 zrekonštruovali na bálový palác, za ktorým po rekonštrukcii vznikol prvý 5-hviezdičkový hotel v Košiciach s názvom Parkhotel Villa Sandy.

Druhý najvýznamnejší park sa nachádza v mestskej časti Barca, ktorý je chránenou zónou so vzácnymi drevinami. V roku 1998 v 7 hektárovom parku bolo obnovené južné jazierko s vodnou flórou.

Typom pozdĺžneho alejového parku je park na Moyzesovej ulici. Parky Komenského Východ a Západ sa nachádzajú po oboch stranách triedy Komenského.

V mestských častiach Dargovských hrdinov a Sídlisko Ťahanovce sa rozprestiera rozsiahly lesopark. Medzi mestskými časťami Západ a Sídliskom KVP sa nachádza borovicový háj.
 Pozri aj: Zoznam parkov v Košiciach

Zábava 

Večerná zábava v Košiciach sa sústreďuje v niekoľkých lokalitách. Veľkej obľúbenosti sa tešia multikiná v obchodnom centre Atrium Optima na juhozápadnom okraji mesta a v obchodnom centre Galéria. Otvorenie Steel Arény v roku 2006 prinieslo do mesta kvalitnú a kapacitnú halu. Vystúpenia známych domácich, ale najmä zahraničných interpretov v aréne výrazne obohatilo koncertnú scénu v Košiciach.

Košické centrum so spievajúcou fontánou a osvetlenými fasádami pamiatok je ideálne pre večerné korzovanie spojené s návštevou početných reštaurácií, barov a pubov s letnými záhradami na Hlavnej ulici. Komornejšiu atmosféru nočného života si možno vychutnať na Vrátnej ulici, v okolí Dominikánskeho námestia a Miklušovej väznice. Klubová scéna s trendovými barmi sa sústreďuje na Kováčskej ulici, Dominikánskom námestí a v Kulturparku.

Kulinárske špeciality 
Košická kuchyňa je zmesou tradičných špecialít slovenskej a maďarskej gastronómie. Vyslovene košickými špecialitami je treska v majonéze a povestná košická zmrzlina, košický med, krémovníky a venčeky miestneho cukrárenského reťazca Aida, ktorý má po meste tri cukrárne. Košické zlato je oficiálny koktejl mesta, ktorý bol vytvorený na barmanskej show v roku 2010. Nápoj tajnej receptúry má aj teplú verziu pre zimné obdobie.

Verejné ustanovizne 

Košice, druhé najväčšie mesto na Slovensku, sú sídlom dôležitej ústavnej inštitúcie – Ústavného súdu Slovenskej republiky, ako aj celorepublikovej kancelárie Národného inšpektorátu práce. Detašované pracoviská tu zriadili Kancelária prezidenta SR, Kancelária predsedu NR SR a Úrad splnomocnenca vlády Slovenskej republiky pre rómske komunity.

Ako krajské mesto je sídlom Úradu Košického samosprávneho kraja a Obvodného úradu Košického kraja.

Národnostným menšinám tu slúži rad organizácií. Pre potreby maďarskej menšiny bola zriadená miestna organizácia Čemadoku. Klub národnostných menšín združuje všetky menšiny žijúce v meste.

Konzuláty 
V Košiciach pôsobí Generálny konzulát Maďarska, umiestnený na Hlavnej ulici. Okrem neho sídli v meste aj 15 honorárnych konzulátov nasledujúcich štátov:

Veda 
Košice ako sídlo štyroch univerzít a významných priemyselných podnikov sústreďuje mnoho špecializovaných vedecko-výskumných pracovísk, prevažne technického zamerania, ale aj z oblasti veterinárnej medicíny a humanitných vied.

Košice majú dve planetáriá. Širokej a odbornej verejnosti slúži planetárium v hlavnej budove Slovenského technického múzea. Mestská výchovno-vzdelávacia inštitúcia pre deti a mládež Centrum voľného času DOMINO disponuje ďalším planetáriom, ktoré je spojené aj s hvezdárňou.

Vysoké školy 

Košice majú dlhú tradíciu strediska univerzitného vzdelávania. V roku 1657 založená Košická univerzita symbolizovala prevahu katolíckej Európy pri vytlačovaní Turkov z Uhorska. Košice sú v súčasnosti druhým najvýznamnejším centrom slovenského vysokého školstva. Univerzita veterinárneho lekárstva a farmácie v Košiciach, založená 1949, je jedinou svojho druhu na Slovensku. Počiatky Technickej univerzity spadajú do roku 1937, ale vojnové udalosti spôsobili jej presun do Bratislavy. Opätovne založená v roku 1952 je dnes s deviatimi fakultami a takmer 10 000 poslucháčmi je najnavštevovanejšou spomedzi košických vysokých škôl. Popri nej existuje aj záujmové vzdelávanie tretieho veku. Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach mala v roku 2019 na fakultách verejnej správy, filozofickej, lekárskej, prírodovedeckej a právnickej spolu viac ako 7 000 poslucháčov.

V meste je umiestnených aj niekoľko fakúlt univerzít so sídlom v iných slovenských mestách. Ekonomická univerzita v Bratislave sem umiestnila svoju podnikovohospodársku fakultu v roku 1969 a Katolícka univerzita v Ružomberku svoju teologickú fakultu v roku 2003. Vysoká škola zdravotníctva a sociálnej práce sv. Alžbety v Bratislave tu má detašované pracovisko bl. Z.G. Mallu. V meste od roku 2006 sídli aj Vysoká škola bezpečnostného manažérstva.

Stredné školy 
V Košiciach je stredné školstvo orientované predovšetkým na štvorročné a osemročné gymnáziá, ktorých bolo v roku 2021 v meste 20. Medzi nimi sú dve športové gymnáziá, jedno evanjelické, tri cirkevné, tri súkromné a jedno s vyučovacím jazykom maďarským. Šesť z nich má v zriadovateľskej pôsobnosti Košický samosprávny kraj.

Stredné priemyselné školy zastupujú hutnícka, dopravná, stavebno-geodetická, elektrotechnická a strojnícka. V meste sú tri stredné zdravotné školy, dve obchodné akadémie, dve konzervatóriá a hotelová akadémia. Ďalej je tu rad stredných odborných škôl, širokého zamerania z toho jedna s vyučovacím jazykom maďarským a 6 súkromných. Dokopy 22 v roku 2021. Väčšinu z nich má v zriadovateľskej pôsobnosti Košický samosprávny kraj.
 Pozri aj: Zoznam stredných škôl v Košiciach.

Základné školy 
Základné školstvo je v Košiciach za rok 2021 zastúpené až 55 základnými školami. Z toho je 12 súkromných, 3 umelecké a 3 cirkevné. Všetky štátne školy sú v zriaďovateľskej pôsobnosti mesta Košice. Mesto Košice spolu zriaďuje 100 škôl (základné, materské, jazykové, ZUŠ, CVČ), čo z neho robí najväčšieho zriaďovateľa škôl na Slovensku.
 Pozri aj: Zoznam základných škôl v Košiciach.

Zdravotnícke zariadenia 

Univerzitná nemocnica Louisa Pasteura Košice bola založená v roku 1924 a je druhou najväčšou nemocnicou na Slovensku. Má 1616 lôžok a 3 700 zamestnancov v dvoch prevádzkach, Starej nemocnici v mestskej časti Juh a Novej nemocnici (19731981) v mestskej časti Západ.

Detská fakultná nemocnica Košice s 240 lôžkami bola založená v roku 1966.

Korene špecializovanej bezlôžkovej Leteckej vojenskej nemocnice siahajú do roku 1858. Je jedinou tohto druhu na Slovensku a slúži aj ako výučbová základňa Slovenskej zdravotníckej univerzity Bratislava v odbore letecké lekárstvo.

Železničná nemocnica s poliklinikou Košice je v prevádzke od roku 1955.

Nemocnica Košice-Šaca vznikla v roku 1959 ako závodný zdravotný ústav pri Východoslovenských železiarňach. Dnes s 380 lôžkami je jedinou veľkou súkromnou nemocnicou na Slovensku.

V meste sídlia s pôsobnosťou pre celé Východné Slovensko špecializované zariadenia Východoslovenský onkologický ústav Košice, Východoslovenský ústav srdcových a cievnych chorôb Košice a Vysokošpecializovaný odborný ústav geriatrický sv. Lukáša Košice. 

V najväčších mestských častiach existujú samostatné polikliniky, ktorých je dokopy jedenásť (z toho dve súkromné).

Centrálu tu má taktiež najväčší poskytovateľ záchrannej zdravotnej služby na Slovensku – Falck (Falck Záchranná, a.s.)

 Pozri aj: Zoznam nemocníc v Košiciach.

Hospodárstvo a infraštruktúra

Zamestnanosť a mzdy 

Východné Slovensko patrí k chudobnejším regiónom Európskej únie, no ekonomické ukazovatele za samotné mesto Košice sa v 1. a 2. dekáde 21. storočia výrazne zlepšili a sú konkurencieschopné s ukazovateľmi západoslovenských miest. V roku 2016 dosahoval hrubý domáci produkt východoslovenského regiónu 69 % priemeru Slovenska. Samotný Košický kraj dosahoval 78 % priemeru hrubého domáceho produktu Slovenska.

Podľa indexu konkurencieschopnosti okresov Slovenska (najlepšie podmienky na rozvoj podnikateľských aktivít) sa košické okresy umiestnili nasledovne: Košice II. na 11. mieste, Košice I. na 14., Košice IV. na 20. a Košice III. na 31. mieste.

Nezamestnanosť v Košickom kraji bola k 31. decembru 2008 13,50 %, v okrese Košice-okolie 17,37 % a samotné mesto vykazovalo 7,19 % percentnú nezamestnanosť. V roku 2010 miera nezamestnanosti v meste Košice dosiahla hodnotu 9,57 %, no v roku 2018 už len 4 %.

Nezamestnanosť v Košickom kraji dosiahla k 31. januáru 2019 8,38 %, v okrese Košice-okolie 9,97 % a samotné mesto vykazovalo po spriemerovaní jednotlivých okresov Košíc iba 3,84 % percentnú nezamestnanosť. V roku 2018 klesol počet dlhodobo evidovaných uchádzačov o zamestnanie na 2 019 osôb.

V roku 2019 v Košiciach evidovali priemerný počet zamestnaných osôb 97 409. Z toho v druhom sektore (priemysel a stavebníctvo) pracovalo 22 118 osôb (22,7 %) a v treťom sektore (bez štatistických kategórií informácie a komunikácie, odborné vedecké a technické činnosti, administratívne a podporné služby) pracovalo 56 366 osôb (57,9 %). Potom vo štvrtom sektore v kategóriách informácie a komunikácie, odborné vedecké a technické činnosti, administratívne a podporné služby pracovalo 17 144 osôb (17,6 %).

Priemerná mesačná mzda v Košickom kraji v roku 2000 dosahovala 369 €, v roku 2007 zase 668,7 €, v roku 2018 982 €.

Priemerná mesačná mzda v meste Košice bola v roku 2019 na úrovni 1303 €.

Vývoj miery nezamestnanosti v Košiciach k 31.12.2019

Priemyselná produkcia a stavebníctvo 
Košice sú najdôležitejším priemyselným centrom východného Slovenska so zastúpením ťažkého hutníckeho, elektroenergetického, strojárenského a stavebného priemyslu.

V období štátneho socializmu (1948 – 1989) vzniklo v meste viacero etablovaných závodov kovospracujúceho, potravinárskeho a strojárenského priemyslu, ktoré neprežili neoliberálnu ekonomickú transformáciu po roku 1989. Medzi tieto patrili Slovenské magnezitové závody – závod Košice-Ťahanovce, ktorý bol zrušený v roku 1997 a Východoslovenské strojárne s exportnou výrobou strojov a nákladných automobilov do krajín Rady vzájomnej hospodárskej pomoci. Tento podnik definitívne zanikol v roku 2013.

U. S. Steel Košice 

Hutnícky kombinát Východoslovenské železiarne, založený v roku 1959, odkúpil v roku 2000 americký koncern United States Steel Corporation (Pittsburgh, Pensylvánia) a v súčasnosti funguje pod názvom U. S. Steel Košice, s.r.o. S výrobnou kapacitou 4,5 ton ocele ročne je U. S. Steel Košice najväčším producentom plochých valcovaných výrobkov v strednej Európe. Výroba podniku sa sústreďuje prevažne na produkty s vyššou pridanou hodnotou pre obalový, elektrotechnický, spotrebný, stavebný a automobilový priemysel ako sú oceľ valcovaná za tepla, oceľ valcovaná za studena, elektrotechnická oceľ, žiarovo pozinkovaná oceľ, oceľ s organickými povlakmi, pocínovaná oceľ alebo špirálovo zvárané rúry. V roku 2008 spoločnosť zamestnávala 12 227 pracovníkov, čo ju radilo medzi najväčších zamestnávateľov na Slovensku a na prvé miesto medzi najväčšími súkromnými (neštátnymi) zamestnávateľmi na Slovensku. V roku 2017 sa podnik s 12 028 zamestnancami radil na druhú priečku najväčších súkromných zamestnávateľov na Slovensku.

Tepláreň Košice 

Od roku 1967 funguje v mestskej časti Juh tepelná elektráreň TEKO Košice, ktorá patrí medzi najväčších výrobcov a distributérov tepla vo forme horúcej vody a pary v sústave centralizovaného zásobovania teplom na Slovensku. Podnik tiež vyrába elektrickú energiu a poskytuje podporné služby a regulačnú elektrinu pre potreby elektrizačnej sústavy Slovenskej republiky.

Kosit Košice 

Spoločnosť KOSIT, a.s. od roku 2001 pôsobí v oblasti zberu a spracovania komunálneho odpadu, pričom vlastní jedno zariadenie na energetické využitie odpadov, t. j. spaľovňu odpadov na území mestskej časti Barca v blízkosti obce Kokšov-Bakša. Spoločnosť zhodnotí 195 000 ton odpadu ročne, vyprodukuje 48 000 MWh elektrickej energie pre 20 000 domácností a v čase zimného obdobia zabezpečuje vykurovanie pre 2400 domácností.

Colas Slovakia 
V období socialistickej industrializácie v roku 1955 vznikol v Košiciach stavebný podnik Inžinierske stavby zameraný na výstavbu ciest, mostov, vodných nádrží, železničných a električkových tratí na východnom Slovensku. V roku 2004 sa podnik stal členom francúzskeho stavebného koncernu COLAS a v súčasnosti spolu s ostatnými slovenskými divíziami patrí medzi lídrov vo výstavbe a údržbe dopravnej infraštruktúry v krajine.

Priemyselný park Immopark 
Pri medzinárodnom letisku Košice na území mestskej časti Barca bol založený priemyselný a logictický park Immopark. Prvými investormi na jeho 60 hektárovom území sú globálne firmy vyrábajúce automobilové súčiastky: U-Shin Slovakia (prístupové systémy do automobilov a vývojové centrum), Faurecia Slovakia (interiéry a príslušenstvo do automobilov), Howe (kožené sedadlá) a Windsor Maschine Group (operadlá). V roku 2018 tu otvorila svoj závod japonská spoločnosť Minebea Mitsubi pre 2000 zamestnancov, ktorých zamestná do roku 2022. Firma vyrába elektronické a strojárske súčiastky pre automobilový priemysel. Okrem toho tu sídli rad logistických a prepravných spoločností.

Priemyselný park Kechnec 
Najvýznamnejší a najväčší priemyselný park v regióne Košíc sa nachádza pri obci Kechnec. Priemyselný park Kechnec s rozlohou  je od Košíc vzdialený  a má v ňom prevádzku okolo 14 podnikov: Getrag Ford (výroba prevodoviek), Kuenz-SK (výroba oceľových konštrukcií), Magneti Marelli Slovakia (výroba komponentov pre automobilový priemysel), Crown Bevcan Slovakia (výroba obalových materiálov), Schelling Slovakia (výroba oceľových konštrukcií), Gefko Slovakia (logistické služby), Swep Slovakia (výroba výmeníkov tepla), Ave SK (recyklácia odpadov), Evans Slovakia (výroba plastových obalov), Molex Slovakia (výroba elektro komponentov pre automobilový priemysel).

Priemyselný park Veľká Ida 
Priemyselný park Veľká Ida s rozlohou  je od Košíc vzdialený  a majú v ňom prevádzku štyri firmy. Strojárskou výrobou sa zaoberajú podniky firiem Energyco a Steelcon Slovakia. Predmetom výroby firmy Oerlikon Balzers je plazmová úprava súčiastok a firma IEE Sensing Slovakia podniká v oblasti senzoriky.

Priemyselný park Valaliky 
Budovaním nového strategického priemyselného parku južne od Košíc od roku 2021 sledovala vláda SR zníženie regionálnych rozdielov. Park s rozlohou 910 ha sa má zaradiť medzi najväčšie na Slovensku. V roku 2022 švédsky výrobca osobných automobilov Volvo oznámil, že v priemyselnom parku Valaliky vybuduje svoj nový európsky závod na výrobu elektromobilov v hodnote 1,2 miliardy eur. Piata automobilka na Slovensku s 3300 zamestnancami má spustiť prevádzku v roku 2026.

Tretí sektor, informačné služby a inovácie

Košice IT Valley 

Po období intenzívneho budovania ťažkého hutníckeho a strojárenského priemyslu v období štátneho socializmu v 2. polovici 20. storočia sa Košice v 21. storočí profilujú predovšetkým ako centrum špičkových informačných a telekomunikačných technológií a kreatívneho priemyslu. Svoje kancelárie do mesta umiestnili globálne spoločnosti ako Deutsche Telekom IT Solutions Slovakia (Nemecko), AfB (Nemecko), FPT Slovakia (Vietnam), Accenture Slovensko, GlobalLogic Slovakia, Deloitte, Ness Košice, Siemens PSE, VSE IT služby, AT&T, ESET, IBM, FPT Software, Cisco Systems Slovakia, Embraco, Microsoft Slovakia, Freudenberg IT aj mobilní operátori Orange, Slovak Telekom a O2. 

V roku 2007 sa košický IT sektor pod záštitou Košického samosprávneho kraja združil do inovatívneho klastra Košice IT Valley s cieľom podpory vzájomnej spolupráce v oblasti spoločných vedecko-výskumných projektov a zlepšovania kvality IT vzdelávacích programov na košických univerzitách. Od svojho vzniku v roku 2007 klaster narástol z desiatich zakladajúcich členov na 55 subjektov. V roku 2009 zamestnával IT sektor okolo 3000 a v roku 2015 už vyše 7000 kvalifikovaných odborníkov. Z nich najvýznamnejšia spoločnosť Deutsche Telekom zamestnávala v roku 2016 okolo 3850 pracovníkov a radí sa tak do priečky druhého najväčšieho zamestnávateľa v Košiciach. Košická prevádzka predstavuje druhé najväčšie centrum zdieľaných služieb na Slovensku a zároveň patrí do prvej pätnástky najväčších zamestnávateľov na Slovensku.

V roku 2020 vznikla v Košiciach štátna akciová spoločnosť Slovensko IT, ktorej štátne orgány zverili budovanie lacnejších, modernejších a flexibilnejších štátnych informačných systémov.

Cassovia Medi Valley 
Cassovia Medi Valley je klaster zdravotníckych, vzdelávacích, vedeckých a administratívnych subjektov zameraných na koordinovanie výskumno-vedeckých, vývojových a inovačných aktivít v oblasti biomedicíny, farmácie a kozmetiky. Zakladajúcimi členmi klastra sú spoločnosť MM Medical, orientovaná na výrobu a vývoj dermatologických laserov, a Juhapharm, firma podnikajúca v oblasti estetickej medicíny. Hlavnými vývojovými partnermi súkromného sektora sú Technická univerzita v Košiciach, Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach a Univerzita veterinárneho lekárstva a farmácie v Košiciach.

Inovačné centrum Košického kraja 
V lete 2021 vznikne v Košiciach koordinačný orgán rozvoja inovácií a nových technológií s názvom Inovačné centrum Košického kraja, ktoré si kladie za cieľ rozvinutie nového high-tech priemyslu v kraji. Inovačné centrum zakladá v areáli košickej Tabačky na Strojárenskej ulici päť partnerov, medzi ktorých patrí Košický samosprávny kraj, mesto Košice, Technická univerzita v Košiciach, Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach a Univerzita veterinárneho lekárstva a farmácie v Košiciach. V rámci pripravovaného Košického klastra nového priemyslu partneri inovačného centra v spolupráci so Slovenskou akadémiou vied, Univerzitnou nemocnicou Louisa Pasteura a spoločnosťou Cassovia Discovery Park vytvoria podmienky pre biomedicínsky výskum a vývoj nových materiálov v oblasti životného prostredia a zelenej energetiky.

Prekladisko tovarov Interport 
V mestskej časti Košice-Šaca v blízkosti medzinárodného letiska Košice vyrástlo v roku 1970 popri hutníckom kombináte s dnešným názvom U. S. Steel Košice prekladisko tovarov s napojením na železničnú trať č. 160 Košice - Zvolen a širokorozchodnú trať do Užhorodu s rozchodom koľajníc 1520 mm. Cez prekladisko sa pred rokom 1989 v rámci obchodnej výmeny medzi krajinami Rady vzájomnej hospodárskej pomoci importovali do Československa automobily typu Lada, Moskvič a Volga. 

V súčasnosti na prekladisku spoločnosť Interport Service poskytuje služby logistického charakteru pri vývoze a dovoze produktov z Ruska, Ukrajiny a Bieloruska nadnárodným spoločnostiam ako sú U. S. Steel Košice, Volkswagen, OFZ, Budamar, SMZ Jelšava, Rail Cargo Operator, AS Trade, Gefco, C&T, Cosmotrade, Investex groups a Zberko. Súčasťou prekladiska je kontajnerový terminál, nácestné stredisko a verejný colný sklad.

Iné podniky tretieho a štvrtého sektora
Ďalšími významnými podnikmi sídliacimi v Košiciach sú Východoslovenská vodárenská spoločnosť, ktorá zásobuje pitnou vodou takmer milión obyvateľov Slovenska, a Východoslovenská energetika, ktorá poskytuje komplexné služby spojené s odberom elektriny a plynu pre zhruba pol milióna obyvateľov Slovenska.

Štátne autority v roku 2020 poprorili v Košiciach vznik Centra výskumu vodíkových technológií, ktoré sa bude zaoberať využitím vodíkového pohonu v oblasti dopravy. Prostredníctvom aplikácie výsledkov výskumu sa od centra očakáva, že by sa Slovensko mohlo priblížiť požadovaným cieľom Európskej komisie do roku 2050 o uhlíkovej neutralite.

Dopravná infraštruktúra

Medzinárodné letisko Košice 

Na juhozápade mesta sa nachádza Medzinárodné letisko Košice, s pravidelnými linkami do Prahy (Ryanair), Viedne (Austrian Airlines), Varšavy (LOT), Varšavy Modlinu (Ryanair), Londýna Lutonu (Wizz Air), Londýna Stanstedu (Ryanair), Düsseldorfu (Eurowings), Liverpoolu (Ryanair), Doncaster Sheffieldu (Wizz Air) a letnými chartrovými letmi do niektorých stredomorských a čiernomorských dovolenkových destinácií. Z mesta je taktiež zabezpečovaný autobusový resp. transferový prípoj na budapeštianske letisko Ferihegy, letisko Viedeň-Schwechat aj na Letisko Jána Pavla II. Kraków-Balice.

Cestná doprava 
Košice sú spojené diaľnicou  s Prešovom, Popradom a Ružomberkom. Dokončenie jej nadväzujúcich úsekov, umožňujúcich diaľničné spojenie do Bratislavy a Žiliny, je predpokladané najskôr do roku 2030.

Kvalitné prepojenie južným ťahom cez Zvolen má priniesť rýchlostná cesta . Diaľničné spojenie na maďarské hranice smerom na juh na Budapešť a Miškovec priniesla rýchlostná cesta , ktorej výstavba prebehla v rokoch 20102013. Jej pokračovanie až do maďarského Miškolca bude zabezpečené dokončením diaľnice .

Vzhľadom na priaznivú urbanistickú štruktúru existujú v Košiciach dva mestské dopravné okruhy (sú označené zvislými informatívnymi dopravnými značkami) a vo výstavbe je diaľničný obchvat.

Vnútorný mestský okruh (I.)  obkolesuje historické jadro a je tvorený širokými štvorpruhovými ulicami: Štefánikova, Protifašistických bojovníkov, Senný trh, Námestie osloboditeľov, Štúrova, Moyzesova a Hviezdoslavova (v opačnom smere Bačíkova-Továrenská).

Vonkajší mestský okruh (II.)  prebieha okrajovými mestskými časťami štvorpruhovými komunikáciami: Alejová, Trieda SNP, Watsonova, Hlinkova, Prešovská, Južné nábrežie, Nižné Kapustníky. Východná časť mestského okruhu sa v rokoch 19872008 budovala ako diaľničný privádzač ku diaľnici  mimoúrovňovo. Časť tohto okruhu je tvorená rýchlostnou cestou , ktorá dotvára terajší obchvat Košíc.

Diaľničný košický obchvat po vybudovaní obíde mesto a odkloní tranzitnú dopravu na všetky smery, spojí diaľnicu  a rýchlostné cesty  . Začína v križovatke  Budimír, pokračovať bude v smere na východ, tam sa plánuje pokračovanie diaľnice na ukrajinskú hranicu, košický obchvat bude pokračovať ďalej na juh, tam sa napojí na  pokračujúcu k maďarským hraniciam, následne vznikne priame napojenie na rýchlostnú cestu pre spoločnosť U. S. Steel Košice a západná časť košického obchvatu skončí v križovatke Košice, Šaca, tu sa plánuje pokračovanie rýchlostnej cesty  až do Bratislavy. Výstavba obchvatu sa začala 11. novembra 2016. Ukončenie výstavby celého diaľničného obchvatu je naplánované na rok 2021.

Autobusová doprava je zabezpečovaná z autobusovej stanice susediacej so železničnou, na prímestských, štátnych i medzinárodných linkách prevádzkovaná spoločnosťou eurobus, a.s. Okrem tradičných západoeurópskych liniek je zabezpečované aj kvalitné spojenie s Ukrajinou do miest Užhorod a Mukačevo, ale aj s poľským mestom Krakov pomocou autobusových a mikrobusových liniek súkromného dopravcu Leo Express.
 Pozri aj: Autobusová stanica Košice

Železničná doprava 
Železničná doprava v Košiciach existuje od 14. augusta 1860, kedy bola predĺžená Potiská železnica od Miškovca do Košíc. Neskôr pribudli i ďalšie trate: 
 1870: Košicko-bohumínska železnica cez Žilinu do sliezskeho Bohumína, s odbočkou do Prešova.
 1873: Zemplínska železnica do Michalian a ďalej na Čiernu nad Tisou.
 1890: Turnianska železnica cez Turňu nad Bodvou a Tornanádasku do Miškovca, jej prepojením s Rožňavou od roku 1955 sa získalo aj južné spojenie so západom Slovenska.
Železničná stanica Košice vo východnej časti širšieho centra je hlavnou stanicou mesta, na ktorého území sa nachádzajú aj železničné stanice Barca, Krásna nad Hornádom a železničné zastávky Košice predmestie a Ťahanovce.

V Čermeľskom údolí na severovýchode mesta je v letnej sezóne v prevádzke úzkorozchodná Košická detská historická železnica.

V Košiciach končí širokorozchodná železničná trať, po ktorej sa dopravuje železná ruda z Ukrajiny do U. S. Steel Košice. V minulosti sa vážne uvažovalo o jej predĺžení až do Viedne.

Mestská hromadná doprava 

V Košiciach je prevádzkovaná najstaršia mestská hromadná doprava na území dnešného Slovenska. Začiatok prevádzky koľajovej dopravy spadá do novembra 1891. Pomerne neskoro, až v 50. rokoch minulého storočia, sa v uliciach mesta objavuje nový dopravný prostriedok – autobus. V 60. rokoch bola vybudovaná veľkokapacitná električková rýchlodráha na prepravu zamestnancov do VSŽ (dnešný U.S. Steel). V rokoch 19932015 premávali v Košiciach i trolejbusy.

Mestskú hromadnú dopravu zabezpečuje Dopravný podnik mesta Košice, ktorý prevádzkuje spolu 65 liniek pravidelnej mestskej hromadnej dopravy týmito dopravnými prostriedkami:

 autobusy (na 52 linkách, z toho 7 nočných liniek a jedna školská)
 električky (na 15 linkách, z toho sedem mestských liniek a osem pre obsluhu železiarní)
 trolejbusy (na 2 linkách, pozastavená prevádzka, nahradené autobusmi, občasné historické jazdy)

Mosty v Košiciach 
Cez neveľkú rieku Hornád vedie v Košiciach niekoľko mostov pre cestnú a železničnú dopravu. Niektoré sú určené iba pre peších.
 Pozri aj: Zoznam mostov v Košiciach.

Šport 

Košice sú mestom s bohatou športovou tradíciou, ktorá sa výrazným spôsobom podieľa na šírení dobrého mena mesta. Už v roku 1924 sa v Košiciach konal prvý ročník najstaršieho maratónu v Európe – Medzinárodného maratónu mieru, čím sa stali po americkom Bostone druhým mestom na svete, kde usporiadali tento typ bežeckej športovej disciplíny. Ďalším zviditeľnením Košíc v zahraničí bol ich futbalový klub 1. FC Košice (neskôr FC VSS Košice), ktorého hráči sa ako prvý tím zo Slovenska kvalifikovali do skupinovej fázy Ligy majstrov UEFA. Košický hokej je desiatky rokov pojmom na domácej i medzinárodnej scéne. HC Košice sa posledne stali v sezóne 2014/2015 majstrami Slovenska.

Kluby

Osobnosti Košíc 
 Bližšie informácie pozri v: Zoznam osobností Košíc.

Čestné občianstvo 
Do roku 2020 bolo Košicami udelených 39 čestných občianstiev. V roku 1844 boli udelené prvé čestné občianstvá Františkovi Valentinovi a Antonovi Sirmajovi. Cenu mesta Košice dostalo v období rokov 1994 – 2021, 249 jednotlivcov a 78 kolektívov, Cenu primátora mesta Košice, 288 jednotlivcov a 67 kolektívov a Plaketu primátora mesta Košice, 225 jednotlivcov a 25 kolektívov. Známe čestné občianstvá po vzniku Česko-Slovenska:
 Tomáš Garrigue Masaryk, česko-slovenský filozof, udelené v 1947
 Josif Vissarionovič Stalin, sovietsky diktátor, udelené v 1947 (dodatočne odobraté v októbri 2007)
 Klement Gottwald, česko-slovenský politik, udelené v 1948 (dodatočne odobraté v októbri 2007)
 Ludvík Svoboda, česko-slovenský generál, udelené v 1968
 Doc. MUDr. Anton Neuwirth, CSc., slovenský veľvyslanec vo Vatikáne, udelené 25. apríla 1997
 Ivan Sokol, slovenský organista, udelené v 1998
 Hans-Dietrich Genscher, nemecký politik, udelené 28. apríla 1999
 JUDr. Ing. Josef Byrtus, český teológ, udelené v 2001
 Jozef kardinál Tomko, slovenský rímskokatolícky arcibiskup, udelené 12. marca 2004
 Gyula Kosice, argentínsky umelec, udelené 7. mája 2010
 Michail Sergejevič Gorbačov, prvý prezident ZSSR, udelené 14. marca 2016

Panoráma z Námestia osloboditeľov

Referencie

Pozri aj 

 Dejiny Košíc
 Zoznam meštianskych domov a palácov v Košiciach
 Zoznam ulíc a námestí v Košiciach
 Košické sídliská
 Ulice v Košiciach
 Námestia v Košiciach
 Košické zoznamy
 Zoznam osobností Košíc
 Zoznamy kultúrnych pamiatok:
 Košice I
 Košice II
 Košice III
 Košice IV
 Košicko-prešovská aglomerácia

Iné projekty

Zdroje 
 www.cassovia.sk – oddiely Košice, Okolie, Kultúra, Médiá, História, Doprava, Šport, Služby
 www.kosice.sk – oddiely Kartografické a demografické údaje, Partnerské mestá, Samospráva, História
 Štatistický úrad Slovenskej republiky
 Cassovia Digitalis Mestská digitálna knižnica –

Externé odkazy 
 www.kosice.sk – oficiálna stránka mesta
 www.kosiceonline.sk – aktuálne spravodajstvo z Košíc a okolia

 
Mestá na Slovensku
Mestské pamiatkové rezervácie na Slovensku
Európske hlavné mestá kultúry
Univerzitné mestá na Slovensku