joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Orlov

Orlov je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Polohopis 
Podhorská obec Orlov leží vo východnej časti Ľubovnianskej vrchoviny, v údolí rieky Poprad, tesne pred tým, než opúšťa územie Slovenska.

Najvyššie položeným bodom v katastrálnom území obce je Kurčínska magura s výškou  Najnižšie položeným bodom v katastrálnom území obce je sútok Smrečanského potoka a rieky Poprad,

Klimatické pomery 
Obec Orlov patrí do mierne teplej klimatickej oblasti, vlhkej až veľmi vlhkej so studenou zimou.

Priemerná mesačná teplota vzduchu je:
 najnižšia v januári −5 °C
 najvyššia v júli +16,6 °C
Priemerná ročná teplota vzduchu je +6,6 °C.

Ročný úhrn zrážok je 680 – . Najväčšie úhrny zrážok sú v letných mesiacoch (jún , júl ).

Územná charakteristika

Časti obce 
K obci Orlov patria ako miestné časti, osada Andrejovka a osada Kurčín.

Symboly obce

Erb 
Erb zobrazuje bieleho orla v zelenom poli. Erb obce je spracovaný podľa historickej pečate obce z roku 1787.

Názov 
Vývin názvu obce
 1349 – Orlou
 1773 - Orlow, Orló
 1786 - Orló
 1808 - Orló, Orlow, Orluw
 1863 - Orló 
 1920 - Orlov, maď. Orló

Dejiny 
Orlov bol založený pravdepodobne okolo roku 1330, prvá písomná zmienka je z roku 1349. Vtedy patril pod panstvo neďalekého hradu Plaveč. Obyvatelia obce sa živili predovšetkým prácou v lese a poľnohospodárstvom, k rozmachu došlo po roku 1873, keď 1. mája bola daná do prevádzky železnica z Prešova (od roku 1969 existuje spojenie po koľajniciach aj s Podolíncom).

Obyvateľstvo 

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (sčítanie z roku 2001): Slováci 89,63%, Rusíni 8,98%, Ukrajinci 0,38%, Česi 0,38%, ostatní 0,13%.

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (sčítanie z roku 2001): Gréckokatolíci 82,05%, Rímskokatolíci 16,81%, Pravoslávni 0,25%, nezistené 0,51%, bez vyznania 0,35%.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky chrám sv. Paraskevy, jednoloďová neoklasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1864. Úpravami prešiel v roku 1913 a 1970. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Fasády sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža je v spodnej časti štvorcová, v hornej oktogonálna, ukončená je ihlancovou helmicou.

Hospodárstvo 
Hlavnou hospodárskou aktivitou v obci je priemysel stavebných hmôt, perspektívny je aj cestovný ruch najmä v náväznosti s blízkymi regiónmi Poľska. K Orlovu patrí ako miestna časť aj osada Andrejovka a Kurčín kde bol v minulosti železný hámor a vodná píla.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Dita Gabajová (* 1914 – † 2000), operná speváčka, učiteľka

Galéria

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Pusté Pole (okres Stará Ľubovňa)

Pusté Pole je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Polohopis 
Šarišská obec Puste Pole leží v doline potoka Hradlová, na styku Levočských vrchov a pohoria Čergov. Nachádza sa v nadmorskej výške , severozápadne od rovnomenného sedla. Kataster s rozlohou 324 ha bol vyčlenený z obce Krivany až začiatkom roku 1956, v ktorom sa osada Pusté Pole odčlenila od Krivian.

Dejiny 
Počiatky obce siahajú až do 13. storočia, keď sa v listine uhorského kráľa Štefana V. z roku 1270 objavuje názov "Bachamezey". Kráľ v listine potvrdil, že tento kráľovský poľovný revír ako aj Kamenicu daroval synom Detrika a jeho príbuzným. Pri vytyčovaní hraníc sa opäť spomína Bachamezey ako obec, odkiaľ ide cesta do Plavča. Dedina však koncom 15. storočia zanikla, jej kataster spustol a to sa odrazilo v maďarskom názve Pusztamező (Pusté Pole), ktorý sa objavuje koncom 16. storočia pri novo založenej obci Vislanka (Vizranka, Pusztamező). Od roku 1927 sa Vislanka objavovala už pod jediným názvom a preto keď sa roku 1956 osada stala samostatnou obcou, prevzala historický názov Pusté Pole.

Doprava 
Obec sa nachádza na trase historickej cesty do Poľska. Prechádza ňou cesta I/68 z Prešova do Starej Ľubovne a poľského Starého Sonču. V trase cesty prechádza i železničná trať 188 vedúca z Košíc cez Prešov, Pusté Pole a Plaveč do Poľska.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Starina (okres Stará Ľubovňa)

Starina je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Polohopis 
Obec leží v úzkom údolí Starinského potoka, v centrálnej časti Ľubovnianskej vrchoviny, vzdialená vzdušnou čiarou asi  východne od Starej Ľubovne a  severne od Plavča. Patrí do regiónu Šariš a jediná prístupová trasa vedie cestou III/3138 cez Malý Lipník. 

Prícestná radová zástavba je vzdialená len 1 kilometer južne od rieky Poprad, ktorá tvorí prirodzenú hranicu s Poľskom. 

Zvlnené okolie obce tvoria zväčša lúky a pasienky s nesúvislým lesným porastom. Výraznejšie zalesnený je najmä v južnej časti a z geologického hľadiska sú zastúpené pieskovce s vrstvami ílovcov, na severnom okraji sú riečne terasy nánosov Popradu. 

Chotár obce leží vo výške od  pri rieke Poprad, do  na vrchu Patria.

Dejiny 
Najstaršia dochovaná písomná zmienka o osade „Stara“ pochádza z roku 1352, keď patrila panstvu Plaveč. V 17. storočí ju vlastnili Berzeviciovci a Šemšeiovci, v 19. storočí spadala do majetku rodiny Salamonovcov. Koncom 18. storočia v nej stálo 34 domov s 227 obyvateľmi, počas sčítania v roku 1828 obývalo 53 domov celkom 394 osôb. 

Miestni obyvatelia boli najmä tkáči a roľníci, ktorí obhospodarovali rozsiahle záhrady. Významnú časť príjmov miestneho obyvateľstva tvorila ťažba dreva v okolitých lesoch.

Ťažké podmienky podhorskej oblasti spôsobili rozsiahle vysťahovalectvo za prácou, či už do Starej Ľubovne, Košíc alebo Česka.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky chrám sv. Michala Archanjela, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, zo začiatku 19. storočia. Úpravami prešiel v roku 1866, obnovený bol v roku 2011. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Fasády sú hladké, veža je ukončená barokovou helmicou s laternou.

 Súbor dreveníc, jednopodlažné zrubové ľudové domy na pôdoryse obdĺžnika so sedlovými strechami s podlomenicou, najčastejšie z obdobia rokov 1920-1930.

Zaujímavosti 
V katastri obce je extrémne vysoký výskyt rôznych druhov plazov, prevažuje Slepúch lámavý, Jašterica živorodá, Užovka obyčajná, Vretenica obyčajná. Územie je celkovo zaujímavé výskytom rôznych ďalších živočíchov, napr. Bobor európsky, Bocian čierny, Skokan ostropyský, Salamandra škvrnitá, Mlok obyčajný, Fúzač veľký, Slizniak karpatský, a iné.

Infraštruktúra 
V súčasnosti sa tu nenachádza ani predajňa potravín ani pohostinstvo. Vodovod bol vybudovaný ešte v Akcii Z počas socializmu. Likvidácia komunálneho odpadu je riešená pravidelnými zvozmi, a umiestnením separačných kontajnerov pri obecnom úrade, kde je zároveň aj konečná zastávka autobusovej linky SAD, a miestna požiarna zbrojnica. V obci nikdy neprebehla plynofikácia. Najbližšia pošta, obchod, a krčma, je v susednej obci Malý Lipník. Autobusová doprava je zabezpečená približne 3x denne do okresného mesta Stará Ľubovňa.

Referencie

Zdroj 
 Oficiálna stránka obce
 Starina na e-obce.sk

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Rusínske obce okresu Stará Ľubovňa
Stráňany (okres Stará Ľubovňa)

Stráňany (do roku 1948 Folvark, ) je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Polohopis 
Stráňany sa nachádzajú na polceste medzi Starou Ľubovňou a Červeným Kláštorom.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1343. Obyvatelia sa zaoberali hlavne poľnohospodárstvom, drotárstvom a prácou v lesoch.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky Chrám ochrany presvätej Bohorodičky, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1857. Úpravami prešiel v 20. storočí. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami s výsečami. Fasády sú členené s polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Veža vystupujúca z priečelia vo forme rizalitu je ukončená barokovou helmicou.

Turistika 
Stráňany sú turistickým východiskom do Pienin.

Doprava 
Stráňany majú autobusové spojenie do Starej Ľubovne, Spišskej Starej Vsi, Prešova a Košíc. Najbližšia železničná stanica sa nachádza v Starej Ľubovni.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Rusínske obce okresu Stará Ľubovňa
Sulín

Sulín je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Časti obce 
 Sulín
 Závodie

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky chrám sv. Michala archanjela, jednoloďová neoklasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria, párom bočných kaplniek a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1879. Interiér je plochostropý. Nachádza sa tu trojetážový ikonostas z roku 1896. Oltár je klasicistický baldachýnový z roku 1837 s olejomaľbou Bratovražda Ábela. Fasády sú členené lizénami a segmentovo ukončenými oknami so šambránami. Veža vystupujúca z fasády vo forme rizalitu je členená kordónovými rímsami a ukončená barokovou helmicou. 

 Súbor ľudových domov, jednopodlažné zrubové stavby so sedlovou strechou, niektoré s podlomenicou, prevažne z prvej polovice 20. storočia. Pamiatkovo chránené sú domy č. 85, 90, 91 a 93.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Šambron

Šambron je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Polohopis 
Obec sa nachádza na východnom Slovensku, v Prešovskom kraji v okrese Stará Ľubovňa v prostredí Levočských vrchov. Stred obce má nadmorskú výšku 672 m, výškové rozpätie katastrálneho územia obce je 5801330 m. Najvyšší vrch týčiaci nad obcou sú Siminy (1287 m). Z geologicko-geomorfologického hľadiska sa obec nachádza vo flyšovom pásme západných Karpát. Nachádza sa tu sírouhlíkový prameň Smerďačky.

Dejiny 
Obec bola založená po roku 1366, keď kráľ Ľudovít I. daroval územie obce zemanovi Jakubovi. Prvýkrát sa obec písomne spomína v roku 1411 ako Fekethekuth, keď ju kúpil šľachtic Henrich. Neskoršie sa obec spomínala ako Swarczbron, Sambron a Šambron. V 15. alebo 16. storočí v obci postavili pravoslávny chrám (obec bola silne osídlená Rusínmi), ktorý v roku 1872 prebudovali na gréckokatolícky. Je zasvätený Panne Márii Ochrankyni.

Začiatkom 20. storočia obec postihlo silné vysťahovalectvo. Počas 2. svetovej vojny (od roku 1943) bol Šambron prechodnou základňou partizánskych skupín. Pri prechode frontu cez obec Šambron, v januári roku 1945, nemecké vojská nasadili v bojoch delostrelectvo. Vojaci Červenej armády odpovedali paľbou z raketometov. Následkom týchto tvrdých bojov celá obec vyhorela a obyvatelia obce si holé životy zachránili útekom do neďalekého lesa Hajnica. Po návrate do dediny ich čakal nemilosrdný pohľad, keďže z ich domovov zostali len spálené trosky. Zhorelo 145 domov. Časť obyvateľov, ktorí ostali bez strechy nad hlavou, prichýlili v obciach Chmeľnica, Lomnička, Hniezdne a Podhorany.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky chrám ochrany Presvätej Bohorodičky, jednoloďová neorománska stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1872. Úpravami prešiel v roku 1934 a po poškodení v druhej svetovej vojne. Interiér je zaklenutý valenými a pruskými klenbami. Vnútorné zariadenie chrámu s ikonostasom je mladšie. Bočný neobarokový oltár pochádza z doby vzniku chrámu. Z jeho inventára pochádza kalich z roku 1636, ktorý je súčasťou zbierok Šarišského múzea v Bardejove. Fasády sú členené pilastrami a polkruhovo ukončenými oknami. Oktogonálna veža je členená lizénami a kordónovou rímsou a ukončená oblúčkovým vlysom a ihlancovou helmicou.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Šarišské Jastrabie

Šarišské Jastrabie je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky chrám zosnutia presvätej Bohorodičky, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z rokov 1812-1819. Úpravami prešiel v rokoch 1881, 1890 a 1924. Naposledy bol obnovený v roku 2011. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Nachádza sa tu zariadenie z rokov 1924-1925. Fasády sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami. Veža vyrastá zo štítového priečelia vo forme rizalitu lemovaného pásovou rustikou, v hornej časti je členená lizénovým rámom a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou s laternou.

Školstvo 
Osemročná základná škola s vyučovacím jazykom ukrajinským začala svoju činnosť v školskom roku 1956-1957. Dovtedy miestne deti navštevovali školu v 8 km vzdialenej dedine Orlov. V školskom roku 1961/62 sa začalo vyučovanie v novej školskej budove a už s vyučovacím jazykom slovenským. Od septembra 1967 navštevujú 5.-9. ročník aj žiaci z Vislanky a Ďurkovej a o rok neskôr aj žiaci z Kyjova.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Stránka gréckokatolíckej farnosti

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Veľká Lesná

Veľká Lesná je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Dejiny 
Prvá zmienka o obci je z 1. polovice 14. storočia. Veľká Lesná patrila medzi majetok kartuziánov z Červeného Kláštora. Obec sa volala Richwald, čo v preklade znamená bohatý les. Veľká Lesná ako údajne prvá obec v Zamagurí začala pestovať zemiaky. V 18. storočí sa nachádzala vo Veľkej Lesnej aj sklárska huta, zachovali sa z nej len pozostatky.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Jána Krstiteľa, jednoloďová gotická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, zo začiatku 14. storočia. Úpravami prešiel počas renesancie, v období okolo roku 1650, keď vznikli dodnes zachované nástenné maľby. V tomto období bol kostol evanjelický. Ďalšie úpravy sa uskutočnili počas obdobia baroka, keď bol novo zariadený a v exteriéri pristavali murovanú južnú predsieň a vznikla baroková helmica veže a sanktusník. Interiér je zaklenutý krížovými rebrovými klenbami. Zo stredovekej etapy sa tu dochovalo pastofórium s kovanou mrežou a reliéfnou hlavou Krista. Nachádzajú sa tu renesančné nástenné maľby zobrazujúce pašiový cyklus na severnej stene presbytéria a rastlinné motívy na klenbe. Ďalej sa tu nachádza maľovaná baroková empora s jednomanuálovým organom of firmy Rieger z roku 1899. Oltáre sú historizujúce z konca 19. storočia. Fasády sú členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami, nárožnou bosážou a podrímsovým oblúčkovým vlysom. Veža je ukončená barokovou helmicou s laternou, sanktusník malou cibuľou. Murovaná predsieň má manzardovú striešku. Pri kostole stojí 350-400 ročná lipa.

 Cintorínska kaplnka sv. Šebastiána, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovým záverom a predstavanou vežou, z roku 1812. Stojí na mieste staršej drevenej stavby. Fasády kaplnky sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená barokovou helmicou s laternou. Nachádza sa tu zvon zo zaniknutej osady Svätá Margita.

 Zvonica, murovaná stavba na pôdoryse obdĺžnika so stanovou strechou. Fasády sú členené lizénovými rámami, rezonančné otvory sú polkruhovo ukončené.

 Súbor ľudových stavieb, ide o jednopodlažné zrubové stavby so sedlovou strechou a typickou kombináciou drevenej nosnej konštrukcie a sýto modrého škárovania na fasáde.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Veľký Lipník (obec)

Veľký Lipník je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa v Prešovskom kraji.

Polohopis 
Obec Veľký Lipník leží na styku Pienin a Spišskej Magury v doline potoka Lipník a jeho prítoku Šoltysa. Z hľadiska jej geografickej polohy v rámci Slovenska sa nachádza v Prešovskom kraji v severozápadnej časti okresu Stará Ľubovňa.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky chrám sv. Michala archanjela, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba so segmentovým ukončením presbytéria, transeptom a predstavanou vežou, z roku 1794. Obnovou prešiel v roku 1930. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami, kríženie českou placoku, podobne aj presbytérium s konchou. Nachádza sa tu neobarokový ikonostas a oltár zo začiatku 20. storočia. Murovaná kazateľnica je rokoková z druhej polovice 18. storočia. Fasády chrámu sú členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Veža je ukončená korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou. Nad krížením a presbytériom sú menšie sanktusníky ukončené cibuľami.

Turistika 
 Celoročne vhodné vychádzkové terény – značné turistické chodníky pre peších, cyklistov resp. lyžiarov (Vyšné Ružbachy - kúpele, Červený Kláštor, Haligovské skaly, Poľsko)
 Blízky národný park PIENAP (splav na pltiach po Dunajci, Tri koruny, Sokolica, Červený Kláštor, Haligovské skaly, Jaskyňa Axamitka)
 Turistický prechod do Poľska v chotári obce – Kohutí vrch

Občianska vybavenosť 
V obci funguje Základná škola s materskou školou ako jeden právny subjekt. Plneorganizovanú základnú školu (budova z roku 1964) s ročníkmi 1. – 9. navštevuje 151 žiakov. Materská škola má dve triedy a navštevuje ju celkom 35 žiakov. Školská jedáleň s dennou kapacitou 130 obedov zabezpečuje stravovanie žiakov ZŠ s MŠ.

V rozľahlej budove Obvodného zdravotného strediska majú ambulanciu všeobecný lekár pre dospelých, detská lekárka, zubná lekárka a lekáreň a to všetko s pôsobnosťou pre obce Veľký Lipník, Lesnica, Haligovce, Veľká Lesná a Stráňany.

Šport 
V obci pôsobí TJ Družstevník Veľký Lipník, zastrešujúci futbalový tím FK Veľký Lipník.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Vislanka

Vislanka je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky chrám sv. Kozmu a Damiána, jednoloďová neskoroklasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1842. Úpravami prešiel v roku 1911. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Vnútorné zariadenie s ikonostasom je zo začiatku 20. storočia. Fasády sú hladké so segmentovo ukončenými oknami. Veža s nárožnými zaobleniami vystupuje z priečelia vo forme rizalitu, je členená kordónovou rímsou a ukončená korunnou rímsou a ihlancovou helmicou.

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Radošovce (okres Skalica)

Radošovce sú obec na Slovensku v okrese Skalica.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Narodenia Panny Márie, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z druhej polovice 15. storočia. Rozšírený bol v roku 1560. Výraznou barokovou úpravou prešiel v rokoch 1744-1762, ďalšie úpravy sa uskutočnili v 19. storočí. Fasády kostola sú členené lizénovými rámami a polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Barokové priečelie je členené pilastrami a ukončené volútovým štítom s tympanónom s nikou. Veža je horizontálne členená kordónovou rímsou, na nárožiach má kvádrovanie. V hornej časti je lemovaná pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a ihlancou helmicou dekorovanou nárožnými vežicami. 

 Kaplnka sv. Stanislava, klasicistická stavba na pôdoryse kruhu s polkruhovým záverom a predstavanou predsieňou zo začiatku 19. storočia. Rozšírená bola na konci 19. storočia. Zariadenie kaplnky pochádza zo začiatku 20. storočia, okrem obrazu sv. Stanislava z polovice 19. storočia. Fasády kaplnky sú členené pilastrami a termálnymi oknami. Ukončená je kupolou. Predsieň je ukončená trojuholníkovým štítom a malou strešnou vežou so zvonovitou helmicou. 

 Socha Piety, ľudová baroková socha na stĺpe z prvej polovice 19. storočia. Nachádza sa pred kostolom.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Ľudmila Pajdušáková (* 1916 – † 1979), astronómka a fyzička
Ján Vetva (* 1923† 2019), rímskokatolícky kňaz, salezián, básnik (vlastním menom Vít Ušák), publicista, prekladateľ.

Partnerské obce 
  Kirchroth, Nemecko
  Bořetice, Česko

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Skalica
Starina (okres Snina)

Starina (rue Старина) bola obec na Slovensku v okrese Snina. Bola vysťahovaná kvôli výstavbe Starinskej priehrady.

Pôvodná obec sa rozprestierala pod dnešnou vodnou hladinou. Pomník padlým v prvej svetovej vojne sa nachádza v zátoke pod Darnovom a pomník padlým pyrotechnikom v 2. svetovej vojne pod hrádzou. Pod Magurou sa nachádza minerálny prameň. Nad hrádzou Vodárenskej nádrže Starina sa nachádza vyhliadka.

Zatopené obce na Slovensku
Stakčín
Baňa (okres Stropkov)

Baňa je obec ležiaca v Nízkych Beskydách na pravostrannom prítoku Ondavy vo výške 413 m. Samostatnou obcou sa stala v roku 1957, dovtedy bola súčasťou bývalej obce Bokša, terajšej mestskej časti Stropkova.

Demografia

Počet obyvateľov

Etnické zloženie 
Údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011, Štatistický úrad SR

Jazykové zloženie 
Udaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011, Štatistický úrad SR

Náboženské zloženie 
Údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011, Štatistický úrad SR

Kultúra 
Každoročne sa 14. septembra koná celofarská púť na sviatok Povýšenia sv. Kríža, ktorú organizuje Rímskokatolícky farský úrad v Stropkove. Začiatkom milénia sa v prvý septembrový týždeň uskutočnilo niekoľko ročníkov cyklistických pretekov o pohár Tesly Stropkov s cieľom pri turistickej chate nad obcou.

Referencie

Iné projekty

 
Obce okresu Stropkov
Breznička (okres Stropkov)

Breznička je obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Stropkov
Brusnica (okres Stropkov)

Brusnica je obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Poloha 
Brusnica leží v Ondavskej vrchovine, v dolnej časti doliny potoka Čertiž alebo Brusnička, ľavého prítoku strednej Ondavy.

Prírodné pomery 
Mierne členitý povrch chotára tvoria súvrstvia treťohorného flyšu. V zalesnenom chotári prevláda bukový les. Poľnohospodárska pôda predstavuje 426 ha, orná pôda 128 ha a lesná pôda 917 ha. Podnebie je mierne. Z plodín sa najčastejšie pestuje jačmeň, pšenica, kŕmna repa, zemiaky, kukurica a záhradná zelenina. Z lesnej zveri sa najviac darí jelenej a srnčej zveri, diviakom a líškam. Vyskytuje sa ojedinele vlk a rys.

Dejiny 
Kráľ Žigmund daroval v roku 1408 šľachticovi Jánovi z Perína stropkovské panstvo, na ktorom bola vtedy aj dedina Brusnica. Zapísali ju vtedy v ponemčenom názve Prensincz. V roku 1454 sa spomína ako Brusnyicza. Je pravdepodobné, že názov mal najprv funkciu chotárneho názvu vyjadrujúc to, že sa tam hojne vyskytovala rastlina brusnica a po založení sídliska sa stala jeho názvom. Založenie tamojšieho sídliska možno predpokladať pred 14. storočím obyvateľmi z blízkej dediny, teda z Breznice alebo zo Stropkova. Brusnica bola v 14.-17. storočí nepretržite majetkovou súčasťou stropkovského panstva. Medzi vlastníkov patrili: Mikuláš Erdődy Bakóczar, Peter Erdődy, Gabriel Perény, ktorý nezanechal po sebe dediča a tak ju cisár Maximilián daroval Jánovi Petehöovi. Ešte v 17. storočí patrila Stropkovskému panstvu a jej pánom boli Pethoövci. Od 18. storočia sa dostala obec do majetku grófov Barkόczyovcov.  Sídlisko malo v roku 1600 obývaných 15 poddanských domov a dom šoltýsa. Na prelome 16. a 17. storočia bola Brusnica stredne veľkou dedinou s rusínskym obyvateľstvom. Začiatkom 17. storočia sa do Brusnice prisťahovali viaceré rusínske rodiny. Už pred rokom 1639 si postavili chrám, ktorý v dedine aj neskôr jestvoval. Brusnické poddané domácnosti v 17. storočí chudobneli. V 17. storočí bol v Brusnici majer, ktorému patrili sedliakmi opustené alebo im zobraté pozemky. V roku 1715 žilo  v Brusnici 12 a v roku 1720 13 poddanských domácností. Obyvatelia sa živili pastierstvom a pracovali v rozsiahlych lesoch. Do roku 1945 tu bola píla, ktorá zamestnávala asi 20 robotníkov.

Súčasnosť 
V obci sa nachádza kultúrny dom, materská škola so školskou jedálňou, dom smútku, gréckokatolícky a pravoslávny chrám. Poľnohospodárske družstvo sa zameriava na živočíšnu výrobu. V obci je spoločnosť komposesorátu a urbariátu obce Brusnica – pozemkové spoločenstvo. Obec pravidelne usporadúva kultúrne, spoločenské a športové podujatia: Uvítanie nového roka, Deň žien, Deň matiek, Majáles, Životné jubileá, uvítanie detí do života a futbalový turnaj. Okolie je vhodné na turistiku a agroturistiku.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Stropkov
Bukovce (okres Stropkov)

Bukovce () je obec na Slovensku v okrese Stropkov. Sú známe gréckokatolíckym pútnickým miestom Buková hôrka (Bukova hirka), kde sa nachádza cerkev Povýšenia svätého Kríža, kaplnka Premenenia Pána a baziliánsky monastier. Najstaršia písomná zmienka o Bukovej hôrke je z r. 1742.

Galéria

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Stropkov
Gréckokatolícke pútnické miesta
Bystrá (okres Stropkov)

Bystrá je obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Stropkov.sk: Bystrá

 
Obce okresu Stropkov
Rusínske obce okresu Stropkov
Bžany (okres Stropkov)

Bžany sú obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Dejiny 
Sídlisko založil šoltýs s usadlíkmi okolo roku 1365.

Prvý písomný doklad o dedine pochádza z roku 1372. Bola majetkovou súčasťou panstva Čičava. Neskôr ju vlastnili Barkóczyovci a Szirmayovci. V roku 1600 malo sídlisko asi 5 poddanských domov. V rokoch 1715 až 1720 tu postupne hospodárilo 9 až 10 poddanských domácností, v roku 1828 bolo 32 domov a 239 obyvateľov, v roku 1900 193 obyvateľov, v roku 1970 spolu 212 obyvateľov. Obyvatelia sa v minulosti zaoberali tradičným poľnohospodárstvom, drevorubačstvom, pálením drevného uhlia a povozníctvom. Do roku 1918 obec administratívne patrila do Zemplínskej stolice.

Symboly obce 
Erb: V striebornom (bielom) poli štítu zelená vetva bazy s čiernymi plodmi.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
Bzany.sk (Oficiálna stránka obce)

 
Obce okresu Stropkov
Gribov

Gribov je obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Referencie

Iné projekty

 História

 
Obce okresu Stropkov
Rusínske obce okresu Stropkov
Duplín

Duplín je obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Referencie

Iné projekty

 
Obce okresu Stropkov
Havaj (okres Stropkov)

Havaj je obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Polohopis

Ulice 
Cigánska, Komenského

Vodné toky 
Poliansky potok

Obyvateľstvo 
Prevažná väčšina obyvateľov sa hlási ku gréckokatolíckej cirkvi. V obci je gréckokatolícka cerkev sv. Mikuláša Divotvorcu z r. 1825.

Referencie

Iné projekty

 
Obce okresu Stropkov
Rusínske obce okresu Stropkov
Laborecká vrchovina
Chotča

Chotča je obec na Slovensku v okrese okrese Stropkov.

Polohopis 
Rázovitá obec Chotča leží v Nízkych Beskydách v doline rovnomennej rieky Chotčianky. Mierne zvlnený povrch chotára je pahorkatina a tvoria ho flyšové súvrstvia a štvrtohorné usadeniny.

Vodné toky 
Chotčianka

Dejiny 
Počiatky Chotče súvisia s dejinami Stročína a jeho panstva. K tomuto panstvu až do roku 1379 patrilo územie obce od Chotčianky, ktorá bola zároveň chotárnou hranicou Stropkova a Chotče, až po obec Dubová a hranice s Poľskom. Je to takmer celé územie okresu Svidník v hraniciach do roku 1960.

Kultúra a zaujímavosti 
Do roku 1969 obec nemala kultúrny dom. Jeho výstavba sa realizovala v akcii ,,Z" a ukončený bol v roku 1972.

Cirkev 
Terajší rímskokatolícky kostol je z roku 1910 s patrocíniom najsvätejšieho srdca Ježišovho. Podľa najstaršej 95-ročnej pamätníčky, už v tomto roku pôvodný drevený kostol bol zničený. Zachoval sa z neho obraz od neznámeho autora, ktorý znázorňuje odovzdávanie darov troch kráľov Ježišovi, kalich a drevená socha Panny Márie, ktoré sú umiestnené v rímskokatolíckom kostole.

V Chotči sa nachádza aj gréckokatolícky chrám postavený v roku 1969. Po dokončení bol 21 rokov z dôvodov náboženských nezhôd zatvorený. Jeho vysviacka sa konala až 21.11.1990.

Hospodárstvo
Z plodín sa najčastejšie pestuje jačmeň, pšenica, kŕmna repa, zemiaky a záhradná zelenina. Zo živočíchov sa najviac darí jelenej a srnčej zveri, diviakom, líškam, vyskytuje sa ojedinele aj vlk alebo rys.

Školstvo 
Základná škola bola zriadená v roku 1901, ale budova školy bola postavená ešte v roku 1894. Do prvej svetovej vojny sa vyučovalo v maďarskom jazyku. V slovenčine sa začalo vyučovať až v roku 1919 a škola mala názov „štátna ľudová škola“. Za zv. Slovenského štátu bola premenovaná na rímskokatolícku a gréckokatolícku ľudovú školu. V roku 1964 začala svoju činnosť Materská škola.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky obce

 
Obce okresu Stropkov
Jakušovce

Jakušovce sú obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Obec je horskou obcou v Nízkych Beskydách v doline malého potoka ústiaceho do Brusničky. Obec založená na zákupnom práve sa spomína v roku 1454. Patrila panstvu Stropkov od 16 storočia Dessewffyovcom, v 19 storočí Keglevichovcom. V roku 1715 mala 6 opustených a jednu obývanú domácnosť, 1787 bolo v obci 14 domov a 95 obyvateľov. V roku 1828 mala obec 20 domov a 154 obyvateľov. Živila sa povozníctvom a prácou v lesoch. Za prvej ČSR pracovali v poľnohospodárstve a v lesnom hospodárstve. Počas 2. sv. vojny obyvatelia spolupracovali s partizánmi. V roku 1944 Nemci obec vypálili. V roku 1947 sa časť obyvateľov presídlila na Ukrajinu v bývalom ZSSR. Dnes obyvatelia pracujú v priemyselných podnikoch a súkromných firmách na okolí. V súčasnosti má obec 44 obyvateľov a kataster s rozlohou 550 ha.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Stropkov
Rusínske obce okresu Stropkov
Kolbovce

Kolbovce sú obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Referencie

Iné projekty

 
Obce okresu Stropkov
Korunková

Korunková je obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Nachádza sa tu gréckokatolícky Chrám sv. Demetera. Ide o barokovo-klasicistický kostol postavený v roku 1776 a obnovený v roku 1930. 

Doložené historické názvy sú: pôvodne Puczagshaw, neskôr Puczarhavv (1410), 
1430 Puczak, Puczaak (1454),   

1786 Puczak, 

1808 Puczák, Pucákowce, 

1863, 1888–1902, 1920 Pucák, 

1873–1882 Pucákfalva, 

1907–1913 Pusztaháza, 

1920–1955 Pucák.

1955 Korunková.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Stropkov
Rusínske obce okresu Stropkov
Obce vypálené počas druhej svetovej vojny
Krišľovce

Krišľovce sú obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Stropkov
Kručov

Kručov je obec na Slovensku v okrese Stropkov. Pôvodne až do roku 1992 sa volal Ruský Kručov.

Poloha 
Kručov  leží v juhozápadnej časti Ondavskej vrchoviny, v nadmorskej výške okolo 210 m.

Dejiny 
O kručovskom potoku a priľahlom územnom majetku je doklad z roku 1326. Prvá správa o dedine Kručov je v listine z roku 1382 o vrátení Kručova a susedných dedín, ktoré zabral Peter Cudár a pričlenil k panstvu Makovica oprávneným vlastníkom, teda šľachticom z Rozhanoviec. 
 
Kručov sa nevyskytuje v listinách o dedinách panstva Čičava ani iných panstiev zo začiatku druhej polovice 14. storočia. Z toho dôvodu predpokladáme, že tamojšie sídlisko vzniklo až v sedemdesiatych rokoch 14. storočia. 
 
Podobne, ako susediace dediny, zaiste aj Kručov založil šoltýs s poddanými podľa zákupného práva. Názov dediny bol prevzatý od staršieho názvu miestneho potoka. V písomnostiach zo 14. – 15. storočia sa vyskytuje v ľudovom názve Kručov, v písomnostiach zo 16. – 17. storočia v maďarizovanom názve bez koncového – v. Až začiatkom 18. storočia bol maďarizovaný, úradný názov rozšírený o rozlišujúcu časť v zmysle Rusínsky Kručov. Hoci sa Cudarovci aj neskôr usilovali získať, či zabrať Kručov do svojho vlastníctva, zostala táto dedina aj v 15. – 17. storočí trvalou majetkovou súčasťou panstva Čičava a vo vlastníctve šľachticov z Rozhanoviec, Bátoriovcov a ich dedičov. V roku 1493 hospodárila v Kručove okrem domácnosti šoltýsa len jedna poddanská domácnosť. O Kručove sa nezachovali správy z prvej tretiny 16. storočia, hoci o jestvujúcich dedinách na panstve Čičava sú viaceré správy. 
 
Tamojšie sídlisko malo v roku 1600 obývaných trinásť poddanských domov, dom šoltýsa, pravoslávny chrám a dom farára. Na prelome 16. a 17. storočia bol Kručov stredne veľkou dedinou s rusínskymi, poddanskými aj farskými obyvateľmi. V 17. storočí valašské domácnosti chudobneli a ubúdalo ich. 
 
Až koncom 17., prípadne začiatkom 18. storočia, poddanských domácností pribúdalo. V rokoch 1715 a 1720 žilo v Kručove po desať sedliackych domácností.

Súčasnosť 
Veľkosť katastra je 821 ha. V obci je kultúrny dom, materská škola so školskou jedálňou, gréckokatolícky chrám z konca 18. storočia a pravoslávny chrám. 
 
V obci sa nachádza Predajňa potravín M. Babej, predajňa potravín A. Capová, Stolárstvo R. Štefánik a PD Lomné, zaoberajúce sa poľnohospodárstvom.
 
Obec je členom združenia Ondava so sídlom v Duplíne od roku 2003. Pravidelne, každoročne, sa tu uskutočňujú  oslavy Deň Matiek a športový deň.
  
Okolie obce je vhodné na turistiku a agroturistiku.

Na východnom Slovensku sa nachádzajú aj obce Vyšný Kručov (vzdialený len 20 km) a Nižný Kručov (44 km), kde si skrátene tiež hovoria Kručov.

Fotogaléria

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 
 Pôvodné názvy Kručova

 
Obce okresu Stropkov
Krušinec

Krušinec je obec na Slovensku v okrese Stropkov v Prešovskom kraji.

Obec leží v pohorí Nízke Beskydy, v dolnej častí doliny Chotčianky, v nadmorskej výške okolo 210 m. V obci je spoločenská sála, dom smútku a gréckokatolícky kostol. Približne 20 kilometrov od Krušinca sa nachádza rekreačná oblasť Domaša. Najbližšími mestami sú Stropkov (3 km), Svidník (15 km), Medzilaborce (29 km), Bardejov (43 km), Vranov nad Topľou (50km), Prešov (53 km) a Krosno (61 km, PL).

V obci Krušinec žije 237 ľudí. Z tohto počtu je vo veku do 18 rokov 61 obyvateľov, od 19 do 60 rokov 135 obyvateľov a nad 61 rokov 41 obyvateľov.

V obci sa každoročne konajú akcie pre rôzne vekovú skupiny. Ide najmä o Deň matiek, v ktorom si deti pripravujú za pomoci ich starších kamarátov program, s ktorým vystúpia. Ďalej je to Deň hier, počas ktorého sú organizované športové súťaže, rozdáva sa guľáš a občerstvenie. Tradičným sa taktiež stal aj Štefánsky stolnotenisový turnaj, ktorý sa koná každoročne 26. decembra (na Štefana).

Dejiny 
Najstaršia písomná zmienka o Krušinci sa nachádza v daňovom súpise z roku 1551, kedy sedliacke domácnosti prvý raz platili daň kráľovi.
Osídlenie tu začalo vznikať v 30. rokoch 16. storočia. Vybudovali ho usadlíci na čele so šoltýsom podľa zákupného práva. V písomnostiach sa vyskytuje pod pôvodným názvom Krušinec, ktorý je odvodený od mena prvého šoltýsa, prípadne to bol starší názov údolia, v ktorom osídlenie vzniklo. Krátko pred rokom 1567 dedinu čiastočne spustošilo kráľovské vojsko. Štyri sedliacke domácnosti aj so šoltýsom zutekali, ale šoltýska domácnosť sa čoskoro vrátila. V roku 1588 tu žili aj dve želiarske domácností. V roku 1600 tu bol aj jeden poddanský dom. V roku 1618 patrilo šoltýstvo s mlynom štyrom domácnostiam. Krušinec patril k rusínskym dedinám na panstve Makovica. Začiatkom 17. storočia sa tu usadilo nové obyvateľstvo a obec sa zväčšovala. V roku 1618 okrem šoltýskych obydlí s mlynom, bolo 6 obývaných poddaných domov. Obyvatelia Krušinca sa zaoberali poľnohospodárstvom.

Iné projekty

Referencie 

 
Obce okresu Stropkov
Lomné

Lomné je obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Referencie

Iné projekty

 
Obce okresu Stropkov
Makovce

Makovce sú obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Prevažná väčšina obyvateľov sa hlási ku gréckokatolíckej cirkvi. V obci je gréckokatolícka cerkev sv. Bazila Veľkého z r. 1836. Makovce sú filiálkou gréckokatolíckej farnosti Havaj.

Referencie

Iné projekty

 
Obce okresu Stropkov
Malá Poľana

Malá Poľana je obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Stropkov
Rusínske obce okresu Stropkov
Miková

Miková je obec na Slovensku v okrese Stropkov. Žije v nej 157 obyvateľov (2011).

Polohopis 
Obec Miková sa nachádza na severovýchode Slovenska v Prešovskom samosprávnom kraji v okrese Stropkov. Je situovaná v Nízkych Beskydách.

Obyvateľstvo

Etnické zloženie (2011) 
 Rusíni - 63
 Slováci - 55
 Česi - 5
 Rómovia - 4
 Maďari - 2
 Ukrajinci - 1

Náboženské zloženie  (2011) 
 gréckokatolíci - 68
 pravoslávni - 54
 rímskokatolíci - 8
 Svedkovia Jehovovi - 7
 apoštolská cirkev - 2
 evanjelici a.v. - 2

Dejiny 
Doložená je od roku 1408, rovnako je o nej zmienka z roku 1430. Z druhej polovice 15. a začiatku 16. storoča o Mikovej nie sú žiadne správy, okolo roku 1550 bola nanovo založená.

Kultúra a zaujímavosti

Pravidelné podujatia 
Rusínsky festival  Andyho Warhola.

Významné osobnosti 
Je to obec, v ktorej žili rodičia Andyho Warhola.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 http://www.praveorechove.com/newsread2.php?newsid=390
 http://www.rusyn.sk/v-casoch-najvacsej-slavy-vytazili-v-chotari-az-200-litrov-ropy-denne/

 
Obce okresu Stropkov
Rusínske obce okresu Stropkov
Miňovce

Miňovce sú obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Médiá (foto, audio, dokumenty)

Referencie

Iné projekty

 
Obce okresu Stropkov
Mrázovce

Mrázovce sú obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Referencie

Iné projekty

 
Obce okresu Stropkov
Vlkovce

Vlkovce sú obec na Slovensku v okrese Kežmarok.

Referencie 

 
Obce okresu Kežmarok
Nižná Olšava

Nižná Olšava je obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Poloha 
Nižná Olšava leží v dolnej časti údolia Oľšavky, pravého prítoku strednej Ondavy, v nadmorskej výške okolo 191 m, asi 7 km vzdialená od okresného mesta Stropkov a 8 km od priehrady Domaša.

Vodné toky 
Cez obec Nižná Olšava preteká potok Olšavka.

Dejiny 
V roku 1390 sa objavili prvé priame doklady o dedine Oľšava. Dedina dostala základný názov prevzatím staršieho nárečového názvu údolia Oľšava. Vzhľadom na zemepisnú polohu dediny možno predpokladať, že sídlisko jestvovalo už pred 14. storočím. V písomnostiach sa neskôr vyskytuje pod rozšíreným názvom Nižná Oľšava (staré názvy: Also-Osva, Also-Olsva, Nizni Olssawy, Alsoolysava, Alsoolcsva, Alsoosva). V prvej polovici 19. storočia tam bol dokázateľne aj kostol a vysluhovali v ňom bohoslužby evanjelickí kazatelia. V roku 1600 bolo obývaných 20 poddanských domov. Na prelome 17. – 18. storočia už bola Nižná Olšava malou dedinou, v ktorej žilo 8, v roku 1720 len 5 poddanských domácnosti. Obyvatelia sa zaoberali poľnohospodárstvom a pracovali v rozsiahlych lesoch. V obci bol v prevádzke liehovar a píla. V rokoch 1953 – 56 sa v Nižnej Olšave nachádzala účtovnícka poľnohospodárska škola, ktorá bola presunutá do Stropkova.

Pamiatky

Chrám Zosnutia Presvätej Bohorodičky.

Súčasnosť 
V obci je kultúrny dom, základná škola pre I. stupeň s počítačovou učebňou, materská škola so školskou jedálňou. Pôvodný rímskokatolícky kostol bol postavený v roku 1604, ďalší s farou bol postavený pred rokom 1749. Terajší je zo začiatku 19. storočia a k jeho veľkej rekonštrukcii došlo v roku 1966 a dom smútku. Prednedávnom bol vybudovaný park, kde si môže nielen mládež, ale aj dospelí oddýchnuť. Nachádza sa tam malý altánok, popri ktorom sú postavené lavičky. Taktiež bolo postavené malé jazierko s mostíkom. Významným zamestnávateľom v obci je súkromná firma SMS, zaoberajúca sa výstavbou vedení vysokého napätia. V obci je PD Tokajík so sídlom v Nižnej Olšave, ktoré sa zaoberá živočíšnou a rastlinnou výrobou. Neďaleko obce sa nachádza súkromná firma – píla. V obci sú štyri podnikateľské subjekty. Obec je členom Mikroregiónu Ondava so sídlom v Duplíne od roku 2002. V roku 2012 obec oslavovala 630. výročie.

Podujatia 
Každoročne sa tu uskutočňujú kultúrne a spoločenské podujatia ako Regionálna výstava maľovaných kraslíc, Fašiangový ples nižnoolšavčanov, oslavy Dňa žien, Dňa detí, Regionálne slávnosti sv. Huberta, stretnutie s Mikulášom, Posedenie pri jedličke a Športový deň.

Šport 
Mládež sa v súčasnosti venuje futbalu, volejbalu a stolnému tenisu. Na začiatku dediny sa nachádza futbalové ihrisko. Okolie obce je vhodné na turistiku a agroturistiku

Referencie

Iné projekty

 
Obce okresu Stropkov
Čoltovo

Čoltovo () je obec na Slovensku v okrese Rožňava. Dominantou obce je gotický Kostol Narodenia Panny Márie zo začiatku 14. storočia.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Narodenia Panny Márie, jednoloďová gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou zo začiatku 14. storočia. Vznik tohto kostola môže súvisieť s významným gemerským rodom pánov z Čoltova. Stavba bola upravená v 17. a 18. storočí. Kostol utrpel značné škody počas druhej svetovej vojny, kedy bola zničená pôvodná veža. Súčasná je novopostavená po vojne. Posledná obnova stavby sa uskutočnila v rokoch 2000-2004. Z gotických detailov sa v interiéri sa nachádza víťazný oblúk, portál do sakristie v tvare oslieho chrbta a pastofórium. Z barokovej prestavby pochádza neskorobarokový oltár Panny Márie.  Fasády kostola sú členené polkruhovo ukončenými oknami s čiastočne prezentovanými osteniami a opornými pilermi. Priečelie je členené pilastrami. Veža je horizontálne členená kordónovými rímsami, vertikálne lizénami a ukončená novodobou ihlancovou helmicou.

 Reformovaný kostol, jednoloďová tolerančná stavba s pravouhlým záverom, bez veže, z roku 1783. Upravovaný bol v roku 1840. V interiéri sa nachádza klasicistická kazateľnica s polygonálnym parapetom s kartušami. Fasády kostola sú členené lizénami, priečeliu dominuje rizalit so vstupom ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom.

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Apsida.sk- profil gotického kostola

Referencie 

 
Obce okresu Rožňava
Čierna Lehota (okres Rožňava)

Čierna Lehota je obec na Slovensku v okrese Rožňava.

Polohopis 
Obec Čierna Lehota leží na konci Štítnickej doliny pod vrchom Stolica.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka pochádza z polovice 16. storočia, obec ale vznikla už v 15. storočí na valašskom práve. Názov Lehota označoval určitú dobu, počas ktorej osídlenci nemuseli platiť dane a iné poplatky. „Čierna“ je pravdepodobne vďaka tmavej siluete hôr v pozadí. Obyvatelia sa zaoberali najmä pastierstvom. Svedčí o tom postava sv. Vendelína, patróna pastierov v obecnom erbe. Obec zohrala dôležitú úlohu počas SNP, keď bola v tunajších horách zriadená poľná nemocnica. Tieto ťažké časy pripomínajú tri pamätníky a pamätná izba SNP.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Evanjelický kostol, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s pravouhlym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z rokov 1773-1774. Upravovaný bol v roku 1832. Interiér je zaklenutý pruskou klenbou. Nachádza sa tu drevená trojramenná empora a oltár s obrazom žehnajúceho Krista pochádzajúci z polovice 19. storočia. Na klenbe sa nachádza nápis z roku 1774 viažuci sa na stavbu kostola od farára Jána Maiora. Fasády kostola sú členené lizénami, okná majú segmentové ukončenie. Veža je členená pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a zvonovitou helmicou.

Turistika 
Z Čiernej Lehoty sa po modrej značke môžete dostať na dva najvyššie vrchy Slovenského Rudohoria - Stolicu () a Kohút ()

Osobnosti obce

Rodáci 
 Ján Hanzel (* 1935), architekt

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Rožňava a okolie- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Rožňava
Oľšavka (okres Stropkov)

Oľšavka je obec na Slovensku v okrese Stropkov.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Stropkov
Červený Kláštor

Červený Kláštor (poľ. Czerwony Klasztor) je kúpeľná obec na Slovensku v okrese Kežmarok.

V obci je evanjelický kostol z roku 1808.

Popri obci preteká rieka Dunajec, ktorý tečie smerom do Poľska. Obec sa nachádza pri hraniciach s Poľskom. Názov je podľa kláštora s názvom „Červený kláštor“, ktorý v súčasnosti slúži ako turistická atrakcia.

Od roku 2017 má právo označenia kúpeľné miesto. Rozhodla o tom vláda v októbri 2016. V roku 2012 boli obnovené kúpele Červený Kláštor - Smerdžonka kde sa liečia choroby kože a dýchacích ciest.

Symboly obce

Turistika 
 splavovanie Dunajca na drevených pltiach, až po hranice s Poľskom.
 splavovanie Dunajca na nafukovacích člnoch - Rafting v úseku Národný park Pieniny.
 prehliadka kláštora, kde personál vysvetlí život mníchov.
 prechádzka po turistických chodníčkoch (napr. popri Dunajci 8km).
Od januára 2013 boli po viac ako 60 rokoch znovuotvorené kúpele Smerdžonka.

Splavovanie 
Splavovanie Prielomu Dunajca na drevených pltiach. Dĺžka splavu je 9km, končí sa na štátnej hranici s Poľskom.

Múzeá  
Múzeum Červený kláštor

Médiá (foto, audio, dokumenty)

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
Červený Kláštor

 
Obce okresu Kežmarok
Ihľany

Ihľany (maď. Majorka, nem. Maierhofen) sú obec na Slovensku v okrese Kežmarok. Obec vznikla v roku 1960 zlúčením obcí Majerka a Stotince. 

V obci sa nachádza: 
rímskokatolícky kostol sv. Martina (pôvodne stredoveký, v prvej polovici 19. stor. prestavaný v empírovom slohu)
gréckokatolícky chrám (cerkev) (pôvodne ranogotický z konca 13. storočia, ikonostas a kazateľnica sú z prvej polovice 20. storočia)
evanjelický kostol (z roku 1787, barokovo-klasicistický)
kaplnka zasvätená Panne Márii Lurdskej

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Kežmarok
Lúčka (okres Rožňava)

Lúčka je obec na Slovensku v okrese Rožňava.

Polohopis 
Nachádza sa 19 km od Rožňavy v údolí potoka Čremošná.

Vodné plochy 
Na planine leží Krasové jazero. Toto jazero sa rozprestieralo ešte aj po druhej svetovej vojne, potom sa však následkom výbuchu granátov voda začala postupne strácať.

Dejiny 
Niektoré pramene datujú vznik obce do Arpádovskej doby a na základe písomných prameňov z roku 1406 ju zaraďujú do Turnianskeho panstva.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Husitský kostol, zrúcanina stredovekého kostola Narodenia Panny Márie, jednoloďovej ranogotickej stavby s pravouhlým ukončením presbytéria, bez veže, z druhej polovice 13. storočia. Nachádza sa na vyvýšenine nad obcou. Na západnej strane mal predstavanú predsieň a sakristiu na severnej strane. Dnešné pomenovanie vyplýva z faktu, že bol obsadený zvyškami bratríckeho vojska Jána Jiskru z Brandýsa, medzi ktorými bolo mnoho bývalých husitských bojovníkov. Bratríci kostol opevnili stavbou kamenného múru a dostavbou veže. Počas prvej svetovej vojny kostolík vyhorel. V roku 1926 si veriaci postavili v obci nový kostol. Starý kostol bol postupne rozoberaný a osudovým mu bolo poškodenie počas druhej svetovej vojny. Od roku 1978 prebiehal v tejto lokalite archeologický výskum a nasledovala konzervácia múrov. Fragmenty freskovej výmaľby však zanikli. Strážna veža pri kostole bola rekonštruovaná a nanovo zastrešená. Dnes sa areál bývalého kostola využíva na kultúrne účely. Kostol má fasády členené opornými pilermi bez zvyškov omietky. 

 Rímskokatolícky kostol sv. Jána, jednoduchá jednoloďová stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1926. Kostol má hladké fasády členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Veža má zvonovitú helmicu. 

 Reformovaný kostol, jednoduchá jednoloďová stavba s pravouhlým záverom a predstavanou vežou z roku 1926. Stavba zachováva tradíciu gemerských klasicistických sakrálnych stavieb. Kostol má hladké fasády, veža je ukončená trojuholníkovými štítmi a ihlancovou helmicou.

Panoráma

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Rožňava a okolie- turistické atrakcie v obci
 Apsida.sk- profil gotického kostola

 
Obce okresu Rožňava
Krásnohorská Dlhá Lúka

Krásnohorská Dlhá Lúka je obec na Slovensku v okrese Rožňava.

Dejiny 
Vyvinula sa v katastri Krásnej Hôrky v prvej polovici 14. storočia. Prvýkrát sa spomína v 1338, do polovice 16. storočia patrila Bubekovcom, potom rodu Andrášiovcov. Do konca 17. storočia sa obyvatelia zaoberali predovšetkým pastierstvom, ale aj pálením uhlia i vápna a povozníctvom. V roku 1773 mala 43 usadlostí (5 opustených) a 4 želiarov.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Juraja, jednoloďová pôvodne baroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežami tvoriacimi súčasť jej hmoty z roku 1754. Úpravami prešla v roku 1782 a začiatkom 20. storočia bola zásadne prastavená v duchu pozdného historizmu. V interiéri kostola sa nachádza zariadenie z poslendnej prestavby v neogotickom štýle. Fasády sú členené pilastrami s kvádrovaním a oknami s lomeným oblúkom a šambránou. Veže sú dekorované kvádrovaním a ukončené trojuholníkovými štítmi s terčíkom a ihlancovými helmicami.

Turistika 
Neďaleko obce v severnom svahu Silickej planiny sa nachádza Krásnohorská jaskyňa s priestrannými chodbami riečneho pôvodu, s aktívnym 1 km dlhým podzemným tokom, s dómami zdobenými bohatou krasovou výzdobou, jazierkom a svojou veľkosťou unikátnym stalagmitom s výškou 32,7 m a 14 m širokou základňou

Školstvo 
 ZŠ a MŠ Krásnohorská Dlhá Lúka

Partnerské obce 
  Ragály, Maďarsko 
  Zubogy, Maďarsko
  Ibrány, Maďarsko

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Rožňava a okolie- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Rožňava