joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Chris Chelios

Chris Chelios, celým menom Christos Kostas Tselios (* 25. január 1962, Chicago, Illinois, USA) je bývalý americký hokejový obranca gréckeho pôvodu, ktorý svoju kariéru v NHL ukončil v klube Atlanta Thrashers. 

Bol najstarším hráčom v NHL a odohral najviac zápasov zo všetkých aktívnych hráčov NHL. 24. novembra 2006 odohral svoj 1 496. zápas v NHL, čo je americký rekord. Vo svojej kariére hral aj za Montreal Canadiens, Chicago Blackhawks a Detroit Red Wings. Je trojnásobným víťazom Stanleyho pohára, ktorý získal v rokoch 1986, 2002 a 2008.

Klubová štatistika

Externé odkazy

Hokejisti USA
Strieborní olympijskí medailisti v ľadovom hokeji
Strieborní olympijskí medailisti USA
Hráči Detroit Red Wings
Hráči Chicago Blackhawks
Hráči Montreal Canadiens
Osobnosti USA gréckeho pôvodu
Osobnosti zo Chicaga
Osobnosti z Detroitu
Mike Johnson (hokejista)

Mike Johnson (* 3. október 1974, Scarborough, Ontário, Kanada) je bývalý kanadský hokejový útočník. 

Johnson sa narodil v roku 1974 v meste Scarborough v provincií Ontário. V NHL hral za Toronto Maple Leafs, Tampa Bay Lightning, Phoenix Coyotes, Montreal Canadiens a St. Louis Blues. Počas lockoutu odohral 8 stretnutí za Färjestads BK Karlstad v švédskej Elitserien.

Externé odkazy
 

Kanadskí hokejisti
Kanadskí hokejoví útočníci
Hráči Toronto Maple Leafs
Hráči Tampa Bay Lightning
Hráči Phoenix Coyotes
Hráči Montreal Canadiens
Hráči Kölner Haie
Účastníci MS v hokeji 2000
Osobnosti z Toronta
Alexandr Valerievič Perežogin

Alexandr Valerievič Perežogin () (* 10. august 1983) je ruský hokejový útočník, v súčasnosti hráč klubu NHL Montreal Canadiens. Narodil sa v Ust-Kamenogorsku v Sovietskom Zväze, dnes Kazachstan. Bol draftovaný v prvom kole draftu v roku 2001. Svoj prvý zápas v NHL odohral 6. októbra 2005 proti New York Rangers, kde zároveň strelil gól.

Klubové štatistiky 
(k 3. decembru 2006)

Externé odkazy 
 Profil na HockeyDB
 Perežogin na stránke Canadiens

Narodenia v 1983
Ruskí hokejisti
Hráči Montreal Canadiens
Účastníci MS v hokeji 2009
Účastníci MS v hokeji 2012
Účastníci MS v hokeji 2013
Gemanafusi

Gemanafusi () je jeden z obývaných ostrovov na atole Gáfu Alif na Maldivách. Počet obyvateľov je 1 275 (jún 2006), dĺžka ostrova 1 450 m, šírka 500 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 413,5 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Gemanafusi - anglicky

Ostrovy atolu Gáfu Alif
Kanduhuludú

Kanduhuludú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Gáfu Alif na Maldivách. Počet obyvateľov je 827 (jún 2006), dĺžka ostrova 1 125 m, šírka 370 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 423,41 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Kanduhuludú - anglicky

Ostrovy atolu Gáfu Alif
Kondé

Kondé () je jeden z obývaných ostrovov na atole Gáfu Alif na Maldivách. Počet obyvateľov je 445 (jún 2006), dĺžka ostrova 2 240 m, šírka 675 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 407,4 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Kondé - anglicky

Ostrovy atolu Gáfu Alif
Vilingili

Vilingili () je jeden z obývaných ostrovov na atole Gáfu Alif na Maldivách. Je hlavným mestom atolu. Počet obyvateľov je 2 925 (jún 2006), dĺžka ostrova 2 000 m, šírka 575 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 380,04 km.

Svetová zdravotná organizácia WHO (World Health Organization) tu má lokálnu jednotku.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Vilingili - anglicky

Ostrovy atolu Gáfu Alif
Pavol Kárász

RNDr. Pavol Kárász, CSc. (* 11. marec 1948, Bratislava) je slovenský ekonóm a prognostik pracujúci v Slovenskej akadémii vied. Vyštudoval na Prírodovedeckej fakulte UK v Bratislave v roku 1971. V roku 1994 pôsobil ako Ekonomický poradca predsedu vlády SR, v rokoch 1995 až 1998 v predsedníctve SAV.

Je držiteľom Ceny SAV za vedeckú a popularizačnú činnosť (získal ju v roku 1993) a Striebornej čestnej plakety Ľudovíta Štúra za zásluhy v spoločenských vedách (z roku 1998).

Externé odkazy
 Prognostický ústav SAV

Slovenskí ekonómovia
Narodenia 11. marca
Narodenia v 1948
Gaddú

Gaddú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Gáfu Dálu na Maldivách. Počet obyvateľov je 2 717 (jún 2006), dĺžka ostrova 875 m, šírka 580 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 437,41 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Gaddú - anglicky

Ostrovy atolu Gáfu Dálu
Hóndeddú

Hóndeddú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Gáfu Dálu na Maldivách. Počet obyvateľov je 1 016 (jún 2006), dĺžka ostrova 1 800 m, šírka 1 000 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 418,18 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Hóndeddú - anglicky

Ostrovy atolu Gáfu Dálu
Nadellá

Nadellá () je jeden z obývaných ostrovov na atole Gáfu Dálu na Maldivách. Počet obyvateľov je 1 055 (jún 2006), dĺžka ostrova 875 m, šírka 575 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 433,8 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Nadellá - anglicky

Ostrovy atolu Gáfu Dálu
Ratafandú

Ratafandú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Gáfu Dálu na Maldivách. Počet obyvateľov je 1 332 (jún 2006), dĺžka ostrova 1 275 m, šírka 250 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 430,66 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Ratafandú - anglicky

Ostrovy atolu Gáfu Dálu
Padina (Vojvodina)

Padina je veľká dedina vo Vojvodine, náležiaca do obce Kovačica. Žije v nej zhruba 6 000 obyvateľov, ktorí sú z 95,4 % slovenskej národnosti. Padina bola založená v roku 1806 a zaľudnili ju slovenské rodiny zo stredného Slovenska.

Už pred založením Padiny sa na tomto mieste nachádzala jedna osada menom Padina, v ktorej žili najprv Rumuni a potom Srbi. Aj sám názov osady je srbského pôvodu a odvodený je z jej polohy (padina = svah). Ale život na tomto priestore nebol ľahký a preto sa obyvatelia odsťahovali. 

V tom čase patrila Vojvodina do Rakúsko-Uhorska a na tomto priestore sa nachádzala vojenská hranica osmanského panstva. Padina bola založená ako hraničná osada, aby sa posilnila Vojenská hranica. Situácia v tomto priestore sa prvým srbským povstaním proti osmanskej nadvláde v roku 1804 destabilizovala. Vojenské vrchnosti habsburskej monarchie museli reagovať a sa rozhodli hranicu upevniť. Aby sa hranica mohla lepšie kontrolovať, bolo rozhodnuté založiť Padinu so slovenským a Samoš so srbským obyvateľstvom.

Vojenské vrchnosti vymerali 83 pozemkov a vybudovali domčeky pre nových obyvateľov. Vybudované boli aj verejné budovy z kvalitnejšieho materiálu. V ťažkých podmienkach mohla Padina prijať obyvateľov až po dvoch rokoch. Slováci do Padiny prichádzali v dvoch vlnách. Prvá vlna bola v roku 1806 pri založení a druhá v roku 1808. V každej skupine prišlo 80 rodín. Boli to rodiny z Novohradskej, Peštianskej a Gemerskej stolice. Len menší počet rodín prišiel z Liptovskej a Nitrianskej stolice. 
 
Zodpovedný za druhú skupinu Slovákov bol Martin Hamaliar (prvý farár), ktorý to predložil arcivojvodovi Ludwigovi, správcovi Vojenskej hranice. Počet obyvateľov nezodpovedal veľkosti chotára. Arcivojvoda Ludwig dal sľub, že budú vykopané a vymurované nové studne. Preto navrhol Hamaliar, aby bola dedina pomenovaná Ludwigsdorf (Ludwigova dedina), neskoršie po maďarsky Lajosfalva a s jej rastom Nadlajosfalva. Ľudia ju však inak nemenovali, len Padina. 

Život prvých slovenských rodín nebol ľahký. Slovenské rodiny museli bojovať proti nedostatku vody a proti piesočnatým vetrom, ktoré sú tu časté, lebo sa tu nachádza Deliblatská piesočina. V prvých rokoch založenia mala Padina vždy problémy s vodou. Jedna studňa nepostačila ani na pitnú vodu, a preto sa po vodu chodilo do Kovačice. Preto si Padinčania vodu vážili a vedeli sporiť. Keď v roku 1814 ešte stále neboli stavané nové studne, Padinčania sa rozhodli odísť. Ale veliteľstvo Vojenskej hranice im to nedovolilo. Vďaka prosbe farára Jána Stehlu dostala Padina v roku 1817 až päť studní.

Externé odkazy 

 neoficiálna stránka
 Výtvarne umenie vojvodinských Slovákov 
 Politika vojvodinských Slovákov 

Dediny v Srbsku
Sídla Slovákov v Srbsku
Bob Gainey

Robert Michael "Bob" Gainey (*13. december 1953, Peterborough, Ontário, Kanada) je bývalý profesionálny hokejista a v súčasnosti viceprezident a generálny manažér hokejového klubu Montreal Canadiens. Je po ňom pomenované ocenenie Bob Quequét Gainey Award, určené pre najobľúbenejšieho generálneho manažéra sezóny.

Hráčska kariéra
V rokoch 1970 až 1973 hrával za Peterbourgh Petes v súťaži Ontario Hockey League. Bol draftovaný Montrealom v prvom kole draftu. Ako defenzívny špecialista Gainey hral za Canadiens od sezóny 1972/73 až do sezóny 1988/89. Vyhral štyrikrát Trofej Franka J. Selkeho. Vyhral päťkrát Stanley Cup. V roku 1979 získal Conn Smythe Trophy. Gainey odohral v NHL 1139 zápasov.

Klubové štatistiky
                                  Základná sezóna              
Sezóna  Klub                    Liga  GP   G   A    Pts  PIM   
       
1971-72 Peterborough Petes      OMJHL 4    2   1    3    33
1972-73 Peterborough Petes      OMJHL 52   22  21   43   99
1973-74 Montreal Canadiens      NHL   66   3   7    10   34
        Nova Scotia Voyageurs   AHL   6    2   5    7    4
1974-75 Montreal Canadiens      NHL   80   17  20   37   49
1975-76 Montreal Canadiens      NHL   78   15  13   28   57
1976-77 Montreal Canadiens      NHL   80   14  19   33   41
1977-78 Montreal Canadiens      NHL   66   15  16   31   57
1978-79 Montreal Canadiens      NHL   79   20  18   38   44
1979-80 Montreal Canadiens      NHL   64   14  19   33   32
1980-81 Montreal Canadiens      NHL   78   23  24   47   36
1981-82 Montreal Canadiens      NHL   79   21  24   45   24
1982-83 Montreal Canadiens      NHL   80   12  18   30   43
1983-84 Montreal Canadiens      NHL   77   17  22   39   41
1984-85 Montreal Canadiens      NHL   79   19  13   32   40  
1985-86 Montreal Canadiens      NHL   80   20  23   43   20
1986-87 Montreal Canadiens      NHL   47   8   8    16   19
1987-88 Montreal Canadiens      NHL   78   11  11   22   14
1988-89 Montreal Canadiens      NHL   49   10  7    17   34

                   Spolu NHL         1139 239 262  501  585

Narodenia v 1953
Hráči Montreal Canadiens
Členovia Hokejovej siene slávy
Kanadskí hokejisti
Osobnosti z Peterborough (Ontário)
Christopher Higgins

Christopher Higgins (* 2. jún 1983) je americký hokejový útočník, v súčasnosti (2007) hráč Montreal Canadiens. 

V sezóne 2003/04 odohral za Montreal 2 zápasy, väčšinu sezóny odohral na farme Hamilton Bulldogs. Svoj prvý gól v NHL strelil 6. októbra 2005. V sezóne 2005/06 odohral za Canadiens 80 zápasov a strelil 23 gólov. Najmenej rád hrá na ľade proti obrancovi Zdenovi Chárovi

Externé odkazy 
 
 Profil na Canadiens.com

Hráči Montreal Canadiens
Hokejisti USA
Osobnosti zo štátu New York
Pascal Lamy

Pascal Lamy (* 8. apríl 1947, Levallois-Perret, Francúzsko) je francúzsky politický poradca, obchodník, bývalý eurokomisár pre obchod a bývalý riaditeľ Svetovej obchodnej organizácie.

Životopis 
Vyštudoval na prestížnych vysokých školách Vysokej škole obchodnej (École des hautes études commerciales de Paris), Vysokej škole politických vied (Institut d’études politiques de Paris). Absolvoval tiež školu pre vysokých štátnych úradníkov (École nationale d'administration) a postgraduálne štúdium práva.

V rokoch 1981 až 1983 sa stal Lamy poradcom vtedajšieho ministra hospodárstva Jacquesa Delorsa, neskôr, v rokoch 1983 až 1984, zastával funkciu zástupcu riaditeľa kancelárie predsedu vlády Pierra Mauroya. V období 1984 až 1994 bol v Bruseli riaditeľom kancelárie predsedu Európskej komisie (EK) Jacquesa Delorsa. V novembri 1994 prišiel do vedenia banky Crédit Lyonnais (CL). Po privatizácii CL v roku 1999 sa Lamy stal komisárom EÚ pre obchod. V rokoch 1999 až 2004 bol komisárom Európskej únie (EÚ) pre obchod. Z titulu tejto funkcie sa zúčastňoval na kľúčových rokovaniach Svetovej obchodnej organizácie a na ďalších obchodných rozhovoroch svetového významu. Ako komisár EÚ neraz vystupoval aj proti rodnej krajine. Chcel, aby Francúzsko znížilo subvencie na export poľnohospodárskych produktov, čo požadovali najmä rozvojové krajiny. Od novembra 2004, keď sa skončil mandát EK pod vedením Romana Prodiho, sa Lamy venoval akademickej činnosti so zameraním na európske a ekonomické otázky. Pred vstupom na medzinárodnú politickú scénu zastával funkciu francúzskeho ministra financií. 1. septembra 2005 sa stal riaditeľom Svetovej obchodnej organizácie (WTO). Vo funkcii zotrval aj po januári 2009, keďže bol jediným kandidátom na riaditeľa WTO. 1. septembra 2013 skončil vo funkcii riaditeľa WTO a začal predsedať Svetovému výboru pre etiku cestovného ruchu.

Dokonca aj jeho neprajníci či ohovárači o ňom hovoria, že je „brilantným intelektuálnym strojom“. Lamyho charakterizuje okrem tvrdej práce aj chladný humor. Má schopnosť presne analyzovať rozloženie síl a sám seba označuje za človeka, ktorý „viac používa rozum ako vášne“.

Referencie

Iné projekty 

Francúzski politici
Ministri financií Francúzska
Európski komisári z Francúzska
Generálni riaditelia Svetovej obchodnej organizácie
Absolventi École nationale d’administration
Xbox 360

Xbox 360 je herná konzola vyvinutá spoločnosťou Microsoft v spolupráci so spoločnosťami IBM, ATI, Samsung a SiS. Xbox 360 je prvá konzola, ktorá bola uvedená v siedmej generácii konzol a súperí s konzolou Playstation 3 od firmy Sony a Wii od Nintenda. Xbox-360 je nástupcom Xboxu, ktorý bol, hlavne v USA, veľmi obľúbený.

Xbox 360 bol aj najporuchovejšou konzolou v histórii. a ako jediná konzola na svete dokázala spustiť HD-DVD filmy pomocou prídavnej mechaniky. 

V júni 2009 bol na hernom veľtrhu E3 oznámený nový projekt tzv. „Project Natal“, ide o nové rozhranie k X360 a to kamera ktorá sníma celú plochu hráčovho tela a dokáže jeho pohyby preniesť do hry, prípadne do menu atd. Bude ňou možné ovládať hry celým telom a tým spôsobiť malú revolúciu vo svete hier podobne ako pohybové ovládače k Nintendu Wii. Projekt bol napokon uvedený pod názvom Kinect. Strata podpory by mala byť v roku 2016.

Koncom roku 2013 Microsoft uviedol novú verziu konzoly Xbox One.
Ku koncu roku 2013 sa celosvetovo predalo takmer 60 miliónov kusov Xbox 360.

Iné projekty

Kinect (2010) 
Pohybový senzor určený pre konzolu Xbox 360. Pripája sa ako externé zariadenie.

Referencie

Externé odkazy 
 Xbox 360 na DMOZ 

Xbox
Herné konzoly
Microsoft
Konopa siata

Konopa siata (Cannabis sativa resp. Cannabis sativa subsp. sativa alebo Cannabis sativa subsp. sativa var. sativa) je druh (resp. poddruh/odroda konopy siatej) rastliny z čeľade konopovité (Cannabaceae).

Opis 
Konopa je jednoročná bylina s priamou vysokou stonkou a s dlaňovito zloženými listami, s 5-7 ostro kopijovitými, na okrajoch pílkovitými lístkami. Je dvojdomá a kvitne v letných mesiacoch. Samčie rastliny odkvitajú a dozrievajú o niekoľko týždňov skôr a dávajú jemnejšie vlákno. Samičie rastliny sú statnejšie a dozrievajú neskôr. Pre pestovateľov je nesúčasné dozrievanie celkom závažné a vyžaduje celkom osobitnú zbernú prax. Samčie kvety, usporiadané do bohatého zloženého strapcovitého súkvetia, majú päť žltkastých okvetných lístkov a päť previsnutých tyčiniek. Samičie kvety sú drobučké, sedia v pazúchach listov a majú pohárikovité okvetie s jedným lístkom, ktorý obaľuje jediný semenník s vajíčkom. Plod je nažka ukrytá v obale, ktorý sa vytvoril zo zvláštneho stvrdnutého listeňa. Semená sú spravidla jednofarebné, sivo biele až svetlo hnedé.

Využitie v priemysle 
Používa sa v priemysle pre svoj nízky obsah omamných látok (THC < 0,3%). Konopa je rozšírená po celej Európe, Amerike a Ázii.  Z konopnej stonky sa získava vlákno, z ktorého sa tká textil a tiež veľmi pevné námorné laná. Pestuje sa v Európe, Ázii a severnej Amerike.

Pod konopu siatu sa niekedy ako poddruhy/odrody zaraďujú konopa hašišová a konopa rumovisková.

Iné projekty

Externé odkazy 
 www.konopa.sk

Zdroj 
 J. Macku, J. Krejča: Atlas liečivých rastlín

Liečivé rastliny
Konopovité
Flóra na Slovensku
Frank Frederick Borman

Frank Frederick Borman II (* 14. marec 1928, Gary) je bývalý americký astronaut, veliteľ posádky kozmickej lode Apollo 8, ktorá ako prvá obletela Mesiac.

Životopis

Pred letom 
V roku 1950 ukončil štúdium na americkej vojenskej akadémii s titulom inžinier. V roku 1962 obhájil ďalšiu vedeckú hodnosť na kalifornskom leteckom inštitúte. Hneď na to sa stal učiteľom termodynamiky na vojenskej akadémii a v tom istom roku sa objavil v druhej skupine kozmonautov pripravujúcich sa na lety do vesmíru. Po výcviku bol vybratý za veliteľa záložnej posádky Gemini 4 a o pol roka neskôr do hlavnej posádky Gemini 7.

Je ženatý a má dve deti.

Lety do vesmíru 
Po prvýkrát letel do vesmíru na palube kozmickej lode Gemini 7 v decembri 1965 spoločne s Lovellom. Na obežnej dráhe bola už Gemini 6A, bol to teda skupinový let dvoch spolupracujúcich lodí a vtedy to bol let dlhodobý.
Po druhýkrát vzlietol z mysu Canaveral v lodi Apollo 8 o tri roky neskôr. V posádke s ním boli Lovell a Anders. Loď letela bez lunárneho modulu na obežnú dráhu okolo Mesiaca v rámci prípravy neskoršieho pristátia iného Apolla na jeho povrchu. Po lete trvajúcom 147 hodín pristáli na hladine Tichého oceánu. Vo vesmíre celkovo strávil takmer 20 dní.
Gemini 7 (4. december 1965 – 18. december 1965)
Apollo 8 (21. december 1968 – 27. december 1968)

Po lete 
V máji 1969 sa s aktívnou účasťou kozmonauta v tíme rozlúčil a stal sa jedným z riaditeľov NASA. Rok potom, 1. júla 1970 odišiel plukovník Borman aj z NASA a zároveň z amerického letectva. Prevzal miesto prezidenta spoločnosti Eastern Airlines. V roku 1982 bol uvedený do Národnej leteckej siene slávy (National Aviation Hall of Fame), verejne prístupnej v štáte Ohio.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálny životopis na stránkach NASA

Zdroje 
Sto hvězdných kapitánů, vydalo nakladatelství Práce r.1982, autor Milan Codr
http://www.lib.cas.cz/space.40/ASTRON/USA/BORM-FF3.HTM

Kozmonauti USA
Letci USA
Testovací piloti USA
Príslušníci United States Air Force
Program Gemini
Program Apollo
Absolventi California Institute of Technology
Osobnosti z Gary (Indiana)
Osobnosti USA nemeckého pôvodu
Osobnosti NASA
Szolnok

O rovnomennej župe pozri Solnocká župa.

Szolnok (hist. slovenský názov Solnok; ; ) je mesto v strednom Maďarsku a hlavné mesto Jasovsko-veľkokumánsko-solnockej župy. Má rozlohu  a vyše 74-tisíc obyvateľov.

Názov Szolnok, vyskytujúci sa opakovane aj inde v bývalom severnom Uhorsku, sa pravidelne vyvinul  zo slovenského/slovanského tvaru Stavnik < stavъ (stav na rieke; porov. slovenské Stavná či poľské Stawnica).

Partnerské mestá 
  Baia Mare, Rumunsko
  Bielsko-Biala, Poľsko
  Eastwood, Veľká Británia
  Forlì, Taliansko
  Portsmouth, New Hampshire, USA
  Rakvere, Estónsko
  Riihimäki, Fínsko
  Reutlingen, Nemecko
  Rybnik, Poľsko
  Šoham, Izrael
  Yuza, Japonsko

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka

 
Mestá v Maďarsku
Jáger

Jáger (; ;  ) je mesto so župným právom v severnom Maďarsku a hlavné mesto Hevešskej župy. 

Má rozlohu 9 224 ha a 52 898 obyvateľov (1.január.2019)

História

Stredovek 
Až do 10. storočia sa v oblasti dnešného Jágru striedali Slovania s Avarmi a germánskymi kmeňmi. Počas vlády uhorského kráľa Štefana I. tu bolo v roku 1009 založené biskupstvo a bola postavená prvá katedrála, ktorá sa nachádzala na mieste, kde dnes stojí hrad. Okolo vtedajšej katedrály sa začalo postupne formovať dnešné staré mesto. Pod správu jágerského rímskokatolíckeho biskupstva patrila dlho aj časť územia dnešného východného Slovenska. V období 14. až 16. storočia mesto prosperovalo; pestovalo sa tu dobré víno. Počas vlády kráľa Mateja Korvína boli vybudované renesančné stavby (1458-1460), väčšinou cirkevné.

Turecká okupácia 
Hoci sa miestni obyvatelia pod vedením kapitána hradu /István Dobó z Ruskej/ nejakú dobu úspešne bránili, a dokonca aj odrazili  tureckú armádu počtom 80000 vojakov (1552),  v roku 1596 sa už mesto ubrániť nedokázalo a Turci ho obsadili. Ďalších 80 rokov sa stal Jáger tureckým mestom, centrom vilájetu (osmanskej provincie) a severným pohraničným mestom. Počas tejto doby osmanskí Turci opravili pevnosť, prebudovali kostoly na mešity a postavili kúpele (jeden minaret sa z tejto doby dodnes zachoval). Po nevydarenom tureckom útoku na Viedeň však nastal zvrat. Habsburgovci Osmanov porazili a postupne ich z Uhorska vytlačili. V roku 1686 dobyli cisársko-kráľovské vojská Budín a o rok neskôr aj Jáger.

Vláda Habsburgovcov 
Po obsadení Habsburgovcami bol Jáger rekatolizovaný, vrátil sa sem biskup, a okrem moslimov ho museli opustiť aj protestanti. Počas 18. storočia tu došlo k bojom proti Habsburgovcom, počas nich mesto podporovalo kurucov, tí však boli rýchlo porazení. V roku 1800 mesto ťažko poškodil požiar, o štyri roky neskôr tu bolo zriadené arcibiskupstvo.  Aj tu došlo k významným udalostiam počas celoeurópskych revolúcií v roku 1848. Napriek tomu, nepokoj bol potlačený, v Jágri prestali mať vplyv arcibiskupi a feudáli. Veľkým fiaskom pre mesto bolo zavedenie železnice, Jáger nebol napojený na trať Budapešť-Miškovec priamo, ale odbočkou. Kvôli tomu tak nezažil taký ekonomický a demografický rast, ako niektoré iné mestá v krajine.

Partnerské mestá

Múzeá 
Egri Road - Beatles Museum bolo založené v Hotel Korona, v samom srdci historického mesta Jáger. Návštevníci môžu nahliadnuť do života a kariéry kapely vďaka viac ako 1500 exponátom.

Galéria

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Eger - informácie + fotografie (po česky)
 Oficiálna stránka
 Turistické informacie  
 Pozoruhodnosti mesta
 Informácie o meste
 Eszterházska univerzita 

 
Mestá v Maďarsku
Vádú (Gáfu Dálu)

Vádú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Gáfu Dálu na Maldivách. Počet obyvateľov je 1 390 (jún 2006), dĺžka ostrova 2 320 m, šírka 1 130 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 438,25 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Vádú - anglicky

Ostrovy atolu Gáfu Dálu
Stredoškolská študentská únia Slovenska

Stredoškolská študentská únia Slovenska (ŠUS) je nezisková mimovládna organizácia, ktorá združuje študentov zo študentských samospráv na stredných školách na Slovensku. Jediná slovenská organizácia so stálym členstvom v OBESSU (Organising Bureau of European School Student Unions) v Bruseli. Sídlo má v Šúrovciach. 

Jej cieľom je zapojiť stredoškolských študentov do rozhodovacieho procesu ich vlastného vzdelávania, umožniť im realizáciu ich vlastných nápadov a podporovať ich všestranný rozvoj organizovaním rôznych aktivít.

Vznik 
Založená v roku 1998 v Bratislave pod názvom Študentská únia Slovenska (ŠuS). Jej založenie iniciovali zástupcovia troch stredoškolských organizácií (Parlament mládeže, Stredoškolská Alternatíva a Rada študentov stredných škôl), niekoľkých študentských rád a jednotlivci (Draxler, Košík, Pomothyová). Na Stredoškolskú študentskú úniu Slovenska pretransformovaná v roku 2006. Od roku 2006 mala sídlo v Žiline, neskôr v Šúrovciach.

Predsedovia 
 1998 – 1999 Dávid Šmidke (Bratislava)
 1999 – 2000 Vladimír Capko (Vrútky)
 2000 – 2001 Janka Pavelčáková (Košice)
 2001 – 2002 Soňa Trhanová (Štúrovo)
 2002 – 2003 Jozef Petríček (Poprad) 
 2003 – 2007 Radoslav Košík (Žilina)
 2007 – 2009 Daniel Nikolov (Bratislava)
 2009 – 2011 Dáša Koribaničová (Snina)
 2011 – 2012 Peter Franík (Lučenec)
 2012 – 2013 Slavomíra Zatrochová (Revúca)
 2013 – 2014 Petra Lašová (Čadca)
 2014 – 2017 Rebeka Viktória Krahulcová (Sliač)
 2017 – 2018 Lucia Hanusová (Žilina)
 2018 – súčasnosť Rebeka Viktória Krahulcová (Sliač)

Generálni tajomníci 
 1998 – 2006 Ivan Draxler
 2006 – 2007 Rastislav Mikuláš
 2007 – 2008 Tomáš Smižanský
 2008 – 2012 Martin Macik
 2012 – 2013 Peter Franík
 2013 – súčasnosť Marek Banič

Externé odkazy 
 oficiálna stránka 

Neziskové organizácie
Vzdelávanie na Slovensku
Organizácie založené v 1998
Max Immelmann

Max Immelmann (* 21. september 1890, Drážďany – † 18. jún 1916) bol nemecký stíhací pilot – letecké eso v prvej svetovej vojne.

Život 

Narodil sa v Drážďanoch ako syn miestneho zámožného priemyselníka. Od mladosti sa zaujímal o techniku a tak po ukončení školy v roku 1905 vstúpil ako kadet do armády k Eisenbahnregimentu v Berlíne, bol však sklamaný malým množstvom praktickej technickej práce.
 
Od roku 1912 bol dôstojníckym čakateľom – rezervistom. Medzi rokmi 1913 a 1914, študoval mechaniku na drážďanskej technike.

Keď začala vojna, bol Immelmann povolaný do aktívnej služby, prevelený k letectvu (Luftstreitkräfte) a v novembri šiel do výcvikového kurzu pre pilotov. Po ukončení kurzu sa dostal na front v Ardenach v severnom Francúzsku ako pilot prieskumného lietadla Fliegerabteilung 10. Potom ho prevelili k Fliegerabteilung 62, ktoré boli vybavené lietadlami Fokker Eindecker, prvými strojmi so synchronizovaným guľometom.

3. júna 1915 sa jeho lietadlo poškodilo v súboji s francúzskym pilotom a Immelmann bol prinútený pristáť, čo sa mu aj podarilo a pristál až za nemeckými líniami. Za záchranu lietadla bol vyznamenaný Železným krížom druhej triedy. V roku 1915 sa stal stíhacím pilotom.

Immelmann bol vynikajúci taktik a excelentný pilot. Bol prvým pilotom, ktorý využíval výhodu útoku zo Slnka tak aby o ňom protivník do poslednej chvíle nevedel. V súbojoch využíval maximálne aj kinetickú energiu, rýchlosť a výšku. Robil aj akrobatické figúry, z ktorých niektoré sú po ňom pomenované. Jedna z najpovestnejších dostala meno „immelmann“. Manéver používal v prípade, že bol jeho stroj napadnutý zo zadnej polosféry. Išlo o polovičný premet, pri ktorom otočil stroj okolo vertikálnej osi a polovičný výkrut, pri ktorom stroj vrátil do normálnej horizontálnej polohy.

Od začiatku roku 1916 spolu s Oswaldom Boelckem lietal Immelmann nad oblasťou Flámska. Immelmann a Oswald Boelcke boli v januári roku 1916 prvými pilotmi, ktorých cisár Viliam II. vyznamenal rádom Pour le Mérite, najvyšším nemeckým vyznamenaním.

Medaila sa vďaka nemu stala známou aj pod prezývkou Modrý Max.

Immelmann prišiel o život pri súboji nad mestom Sallaumines v severnom Francúzsku 18. júna 1916. Niektoré zdroje, vrátane nemeckého letectva v tom čase uvádzali, že ho omylom zostrelilo nemecké protilietadlové delostrelectvo. Iní (medzi nimi jeho brat) verili, že príčinou nehody bola fatálna porucha zariadenia na synchronizáciu guľometu.

V súlade s oficiálnou britskou správou Immelmanna zostrelilo lietadlo F.E.2b, ktoré riadili G.R. McCubbin s J. H. Waller ako strelci-pozorovatelia patriaci k 25. leteckej peruti Royal Flying Corps. Wallerovi zostrel oficiálne uznali, ale v štatistikách nemeckého letectva sa dodnes uvádza, že Immelann bol zostrelený delostreleckou paľbou.

Immelmann mal uznaných 17 vzdušných víťazstiev. Bol známy ako Der Adler von Lille – Orol z Lille.

Iné projekty

Externé odkazy
 Letecké esá: Immelmann
 Prvá svetová vojna: Immelmann
 Web Spartacus: Immelmann

Osobnosti z Drážďan
Nemeckí letci
Nemecké letecké esá prvej svetovej vojny
Držitelia Radu Pour le Mérite
Jozef Tuchyňa

Generálplukovník Ing. Jozef Tuchyňa (* 11. november, 1941, Krásna Ves, † 9. november 2019, Piešťany) bol slovenský generál, bývalý minister vnútra a bývalý náčelník generálneho štábu. Bol ženatý a mal dve deti.

Životopis 
Roku 1963 ukončil Ženijné technické učilište v Bratislave a sa stal vojakom z povolania, pričom získal hodnosť poručík. Následne po roku 1964 vykonával základné veliteľské funkcie ako veliteľ čaty a roty. Neskôr, v rokoch 1974 až 1977 absolvoval štúdium na Vojenskej akadémii v Brne. V rokoch 1977 až 1982 vykonával odborné funkcie na veliteľstve 13. tankovej divízie v Topoľčanoch a na veliteľstve Východného vojenského okruhu v Trenčíne. V rokoch 1982 – 1984 absolvoval štúdium na Vojenskej akadémii Generálneho štábu ozbrojených síl ZSSR v Moskve. Vzápätí sa stal náčelníkom štábu 13. tankovej divízie a neskôr sa stal jej veliteľom. Roku 1988 dosiahol prvú generálsku hodnosť. Stal sa zástupcom veliteľa Východného vojenského okruhu v Trenčíne. Druhého novembra 1990 bol menovaný do funkcie veliteľa Východného vojenského okruhu. V tejto funkcii zotrval až do roku 1992, kedy odišiel z armády a stal sa členom vlády. 

Bol menovaný za ministra vnútra Slovenskej republiky. V tejto funkcii pôsobil od 24. júna 1992 do 15. marca 1994.

1. mája 1994 bol znovu prijatý do služobného pomeru vojaka z povolania a ďalej slúžil vo funkcii poradcu ministra obrany Slovenskej republiky. 1. septembra 1994 bol ustanovený do funkcie náčelníka Generálneho štábu Armády Slovenskej republiky. 9. septembra 1998 odovzdal svoju funkciu a odišiel do dôchodku.

Miesta vojenského pôsobenia 
Bratislava, České Budějovice, Topoľčany, Trenčín, Brno, Moskva

Literatúra 
 Armádna ročenka 1993

Referencie 

Slovenskí generáli
Česko-slovenskí generáli
Absolventi Vojenskej akadémie v Brne
Poslanci NR SR (1998 – 2002)
Príslušníci Ozbrojených síl Slovenskej republiky
Osobnosti z Krásnej Vsi
Ministri vnútra Slovenskej republiky
Náčelníci Generálneho štábu Ozbrojených síl Slovenskej republiky
Zoznam historických článkov/Č

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje 109 článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

ča 
Čabraď (hrad) · Čachtický hrad · Čampa (Vietnam) · Čang Caj · Čang Kao-li · Čankajšek · Čao C’-jang · Čarodejníctvo · Časárovo povstanie · Časová os prieskumu vesmíru · Časová priamka · Čatlošovo memorandum

čá 
Čákiovci · Čákovci

če 
Čečenská republika Ičkéria · Čechoslovakizmus · Čeka · Čeklís (hrad) · Černoboh · Černobyľská havária · Černosotenci · Černovská tragédia · Čerňachovská kultúra · Čertižniansko-haburská vzbura · Čertova pec · Červená pyramída · Červené brigády · Červený Kameň (hrad) · Červený teror · Česká a Slovenská Federatívna Republika · Česká konfesia · Česká republika (1990 – 1992) · Česká socialistická republika · Česká vojna · České korunovačné klenoty · České kráľovstvo · České Sliezsko · Česko-slovenská federatívna republika · Česko-slovenská kolónia Togo · Česko-slovenské légie · Česko-Slovensko · Česko-Slovensko v rokoch 1948 až 1989 · Česko-slovensko-poľský spor o Oravu a Spiš · Česko-slovensko-poľský spor o Tešínsko · Českoslovanská jednota · Československá národná rada · Československá republika · Československá socialistická republika · Československo-sovietska zmluva (1943) · Československý koridor · Československý národný výbor (1939 – 1940) · Československý národný výbor (Spojené štáty) · Český egyptologický ústav · Český štátoprávny program · Česnegiovci

čch 
Čchen Tu-siou · Čcheng-te pi-šu šan-čuang · Čching · Čchu (štát)

či 
Čická župa (Uhorsko) · Čičava (hrad) · Čierna armáda · Čierna pyramída · Čierna ruka · Čierna smrť · Čiernohorská republika (1992–2006) · Čiernohorská socialistická republika · Čiernohorské kniežatstvo · Čiernohorské kráľovstvo · Čierny hrad · Čingischán · Činy Hunov a Uhrov

čí 
Čína · Čína (civilizácia) · Čínska republika (1912 – 1949) · Čínske občianske a revolučné vojny · Čínsko-sovietske konflikty (1969) · Čínsko-sovietský rozkol

čl 
Články Konfederácie · Človek (Homo) · Človek cepranský · Človek floreský · Človek gruzínsky · Človek heidelberský · Človek mauretánsky · Človek modžokertský · Človek neandertálsky · Človek ngandonský · Človek pekinský · Človek pracujúci · Človek praveký · Človek predchodca · Človek predveký · Človek prvobytný · Človek rodézsky · Človek rozumný · Človek steinheimský · Človek súčasný · Človek swartkranský · Človek trinilský · Človek turkanský · Človek vzpriamený · Človek zručný

čo 
Čogá Zanbíl · Čou (dynastia)

ču 
Ču Si · Ču Žung-ťi · Čuang-c’ · Čudná vojna

Zoznamy historických článkov
Zoznam historických článkov/CH

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje 75 článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

cha 
Chaba · Chairón z Pellény · Chajim Herzog · Chajim Weizmann · Chammurapi · Chammurapiho zákonník · Chan Chan · Chan Jü · Charilaos · Charitky · Charles de Gaulle · Charles Lenormant · Charles Michel · Charta 77 · Chasechemuej · Chattušaš · Chattušiliš I. · Chaviva Reiková · Chavín de Huántar · Chazarská teória vzniku ruského štátu

chá 
Chádim al-haramajn aš-šarífajn · Chán

châ 
Château de Bilstein · Château de la Madeleine

che 
Che Guevara · Chendžerova pyramída · Cheprer · Cheronia · Chersonézos (mesto) · Chester A. Arthur · Chetiti · Chetitológia · Chetitská ríša · Chetitské náboženstvo

chi 
Chichen Itza · Childerich I. · Chilperich I. · Chirba Kumrán

chl 
Chlodovik I. · Chlotar I.

chn 
Chnum

cho 
Chons · Chontamentej · Chorasán (historické územie) · Chors · Chorvátska republika Herceg-Bosna · Chorvátska socialistická republika · Chorvátske kniežatstvo · Chorvátske kráľovstvo (925 – 1102) · Chorvátsko-slavónske kráľovstvo · Chotanské kráľovstvo · Chovevej Cion

chó 
Chórezm (historické územie)

chr 
Christian Hohenlohe · Christian Jürgensen Thomsen · Christian Michelsen · Christian Wulff · Christiane Desroches Noblecourt · Chrípková pandémia v roku 2009 · Chronica Hungarorum (1473) · Chronologická tabuľka kozmologických teórií · Chronologický prehľad dejín astronómie · Chronologický prehľad dejín Byzantskej ríše · Chronologický prehľad dejín Kórey · Chronológia druhej svetovej vojny · Chronológia starovekého Egypta · Chronostratigrafická tabuľka · Chrysippos zo Soloi

chu 
Chu Jao-pang · Chu Ťin-tchao · Chuan-kung (Čchi) · Chubilaj · Chufu · Chufuova pyramída · Churchill War Rooms

Zoznamy historických článkov
Zoznam historických článkov/Ľ

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje 72 článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

ľa 
Ľadová doba · Ľadová doba (časť štvrtohôr) · Ľadová doba (veľká) · Ľavobrežná Ukrajina

ľu 
Ľuba Ballová-Králiková · Ľubečský zjazd · Ľubomír Lipták · Ľubomíra Kaminská · Ľuboš Trubíni · Ľubovniansky hrad · Ľudmila (svätica) · Ľudová latinčina · Ľudové milície · Ľudovít Baláš · Ľudovít Baťán · Ľudovít Bazovský · Ľudovít Benický (politik) · Ľudovít Didi · Ľudovít Dobrík · Ľudovít Ferdinand Francúzsky · Ľudovít Filip Orleánsky · Ľudovít Francúzsky (1661 – 1711) · Ľudovít Francúzsky (1682 – 1712) · Ľudovít Greiner · Ľudovít Haraksim · Ľudovít Holotík · Ľudovít I. (Bavorsko) · Ľudovít I. (Uhorsko) · Ľudovít I. Pobožný · Ľudovít II. (Bavorsko) · Ľudovít II. (Francúzsko) · Ľudovít II. (Uhorsko) · Ľudovít II. (Východofranská ríša) · Ľudovít III. (Francúzsko) · Ľudovít IV. (Francúzsko) · Ľudovít IV. (Svätá rímska ríša) · Ľudovít IV. (Východofranská ríša) · Ľudovít IX. (Francúzsko) · Ľudovít Klescht · Ľudovít Košut · Ľudovít Kováčik · Ľudovít Kukorelli · Ľudovít Ladislav Žambokréty · Ľudovít Leustach · Ľudovít Napoleon Bonaparte · Ľudovít Okánik · Ľudovít Ondrej Kirkai · Ľudovít Petránsky · Ľudovít Rauch · Ľudovít Šimko (1859) · Ľudovít Šolc · Ľudovít Šuška · Ľudovít Turzo-Nosický · Ľudovít V. (Francúzsko) · Ľudovít Varga · Ľudovít Veselý · Ľudovít VI. (Francúzsko) · Ľudovít VII. (Francúzsko) · Ľudovít VIII. (Francúzsko) · Ľudovít Vladimír Rizner · Ľudovít Wagner · Ľudovít X. (Francúzsko) · Ľudovít XI. · Ľudovít XII. · Ľudovít XIII. · Ľudovít XIV. · Ľudovít XV. · Ľudovít XVI. · Ľudovít XVII. · Ľudovít XVIII. · Ľupčiansky hrad

ľv 
Ľvovsko-sandomierzská ofenzíva

Zoznamy historických článkov
Zoznam historických článkov/Q

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje 15 článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

qo 
Qobustan (chránená oblasť)

qu 
Quadruplealliance (1813) · Quietus · Quintillus · Quintus Claudius Quadrigarius · Quintus Cornificius · Quintus Curtius Rufus · Quintus Ennius · Quintus Fabius Pictor · Quintus Lutatius Catulus · Quintus Novius · Quintus Remmius Palaemon · Quintus Serenus Sammonicus · Quintus Trabea · Quisling

Zoznamy historických článkov
Zoznam historických článkov/Š

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje 151 článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

ša 
Šabakov kameň · Šahrvaráz · Šachinšach · Šachtový hrob · Šakti · Šalamún (biblická postava) · Šalamún (Uhorsko) · Šaľa 1 · Šaľa 2 · Šamanizmus · Šang (dynastia)

šá 
Šánidar · Šápúr I. · Šápúr II. · Šápúr III. · Šárecké hradisko · Šášov (hrad)

še 
Šebeš (hrad) · Šek · Šesťdňová vojna · Šesťmestie

ši 
Šiesta križiacka výprava · Šimon Čaplovič · Šimon Peres · Šimon z Kézy · Šimoniovci · Šimonosecká mierová zmluva · Šinigami · Širvánšáh · Šiva

šk 
Škandinávska menová únia · Škola v Salerne · Škorpión I. · Škótske kráľovstvo · Škrip

šľ 
Šľachta

šo 
Šoldov · Šoltýs · Šomodská župa (Uhorsko) · Šomoška (hrad) · Šopronská župa · Šopronský snem

šó 
Šógun · Šógunát Ašikaga

šp 
Španielska chrípka · Španielska občianska vojna (1936) · Španielska revolúcia · Španielska vojna za nezávislosť · Španielske impérium · Španielske Nizozemsko · Španielsko-americká vojna · Špinavá vojna · Špionáž

št 
Štatistika · Štádium (dĺžková miera) · Štát Buenos Aires · Štát Slovincov, Chorvátov a Srbov · Štátna bezpečnosť · Štátna cesta (Slovensko) · Štátna duma Ruskej ríše · Štátna rada (Rumunsko) · Štátny prevrat v Bulharsku (1886) · Štátny prevrat v Bulharsku (1934) · Štátny prevrat v Bulharsku (1944) · Štátny znak Sovietskeho zväzu · Štefan (Anglicko) · Štefan Adamovič · Štefan Ambrózy-Migazzi · Štefan Andráši (generál) · Štefan Atila Brezány · Štefan Bačkor · Štefan Bátori · Štefan Bočkai · Štefan Butkovič · Štefan Cisko · Štefan Čelko · Štefan Darvaš · Štefan Dávid · Štefan Dušan · Štefan Farbaky · Štefan Géci · Štefan Hanus · Štefan Hatvani · Štefan I. (Uhorsko) · Štefan II. (Uhorsko) · Štefan II. (zvolený pápež) · Štefan II. Druget · Štefan III. (pápež) · Štefan III. (Uhorsko) · Štefan Ilešházi · Štefan IV. (Uhorsko) · Štefan IV. Druget · Štefan Janšák · Štefan Jastrabík · Štefan Kalický · Štefan Kanižai · Štefan Kankovský · Štefan Kereškéni · Štefan Korčmároš · Štefan Krčméry · Štefan Kuna · Štefan Lángoš · Štefan Marko Daxner · Štefan Mikulčík · Štefan Mišík · Štefan Mnoheľ · Štefan Morávka · Štefan Moróc · Štefan Nemanja · Štefan Nécsey · Štefan Nikolaj Hýroš · Štefan Pilárik · Štefan Polyák · Štefan Pongrác · Štefan Pongrác (jezuita) · Štefan Prvokorunovaný · Štefan Rakovský (historik) · Štefan Rosival · Štefan Rutkai · Štefan Sádovský · Štefan Sečéni · Štefan Slezák · Štefan Spötinger · Štefan Šmálik · Štefan Štamm · Štefan Šutaj · Štefan Tiso · Štefan Truban · Štefan V. (Uhorsko) · Štefan V. Druget · Štefan Verbőci · Štefan Višňovský · Štefan Zápoľský · Štefánia Amália Votrubová · Štefánia Belgická · Štítonos · Štrasburské prísahy · Štrnásť bodov prezidenta Wilsona · Štúrovci · Štvrtá francúzska republika · Štvrtá križiacka výprava · Štvrtohorné zaľadnenie · Štyri pražské artikuly · Štyri sväté mestá judaizmu · Štyria Horovi synovia

šu 
Šu · Šugendó · Šugo

šv 
Švédska vojna · Švédske impérium · Švédsko-francúzska vojna

Zoznamy historických článkov
Zoznam historických článkov/U

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje 48 článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

uč 
Učená spoločnosť banského okolia

udž 
Udžicuna Hódžó

ug 
Ugarit

uh 
Uhlíková metóda C14 · Uhoľné prázdniny · Uhorská koruna (klenot) · Uhorská revolúcia · Uhorské kniežatstvo · Uhorské korunovačné klenoty · Uhorské povedomie a uhorské vlastenectvo · Uhorskí jakobíni · Uhorsko · Uhorsko-poľská kronika · Uhorský karpatský spolok · Uhorský snem · Uhrovec (hrad)

uk 
Ukajlovci · Ukrajinci pod okupáciou Maďarska · Ukrajinci v Česko-Slovensku · Ukrajinci v Poľsku · Ukrajinci v Rumunsku · Ukrajinizácia · Ukrajinská ľudová republika · Ukrajinská národná revolúcia · Ukrajinská povstalecká armáda · Ukrajinská sovietska socialistická republika

ul 
Ulrika Eleonóra · Ulsterská špeciálna polícia · Ulsterskí dobrovoľníci · Ulug-beg · Ulysses S. Grant

um 
Umajjovci · Umenie neolitu

un 
Unionizmus v Írsku

ur 
Ur · Ural (región) · Uranius Antoninus · Urartu · Urho Kaleva Kekkonen · Uruk

us 
Usir

uš 
Ušas

ut 
Utmán ibn Affán · Utrechtská únia

uz 
Uzda z Turca a Hosti · Uzurpácia (moc)

už 
Užhorodská únia · Užhorodské memorandum

Zoznamy historických článkov
Zoznam historických článkov/Ú

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje 25 článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

úd 
Údelné kniežatstvo · Údolie kráľov · Údolie smrti (Slovensko)

úr 
Úrodný polmesiac

ús 
Ústav etnológie a sociálnej antropológie Slovenskej akadémie vied · Ústav marxizmu-leninizmu Ústredného výboru Komunistickej strany Slovenska · Ústava Belgicka · Ústava Českej republiky · Ústava Československej republiky (1948) · Ústava Československej socialistickej republiky · Ústava Spojených štátov · Ústavná listina Československej republiky · Ústavný zákon o autonómii Slovenskej krajiny · Ústavný zákon o československej federácii · Ústavný zákon o zániku Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky · Ústavodarné zhromaždenie USA · Ústredné veľmoci · Ústredný výbor Komunistickej strany Slovenska

út 
Útok na divíziu Medina · Útok na moskovské divadlo na Dubrovke · Útok na Pearl Harbor · Útok na tábor Silda · Útok na základňu Holloway 7. februára 1965 · Útoky v Madride 11. marca 2004 · Útoky v Nórsku v roku 2011

Zoznamy historických článkov
Zoznam historických článkov/W

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje 39 článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

wa 
Waffen-SS · Walter Schellenberg · Wan Li · Wang Čchung · Wang Chu-ning · Warren G. Harding · Warwick Castle · Washingtonská deklarácia

we 
Weatherman · Wehrmacht · Weimarská republika · Weltpolitik · Wen Ťia-pao · Wen-kung (Ťin) · Werner I. · Wessex

wi 
Wicca · Wikimania · Wilhelm Cuno · William Henry Harrison · William Howard Taft · William Matthew Flinders Petrie · William McKinley · William McMahon · William Pitt mladší · Willy Brandt · Windsor Castle · Winston Churchill · Witan · Wittelsbachovci

wo 
Wojciech Jaruzelski · Wolfgang Kempelen · Wolfgang Moróc · Wolfgang Schüssel · Woodrow Wilson

wu 
Wu (štát) · Wu Ťien-siung · Wučchangské povstanie

wü 
Würm

Zoznamy historických článkov
Zoznam historických článkov/X

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje 9 článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

xa 
Xavi

xe 
Xenofanes z Kolofónu · Xenofón · Xenokrates · Xerxes I. · Xerxes II.

xo 
Xoanón · Xochicalco

xx 
XX. zjazd Komunistickej strany Sovietskeho zväzu

Zoznamy historických článkov
Zoznam historických článkov/Ž

Tento index bol automaticky vygenerovaný podľa tejto kategorizácie. Obsahuje 49 článkov. Aby sa nové články zobrazili v tomto indexe, musia byť zaradené aspoň do jednej z vymenovaných kategórii. Nové a upravené kategórie sa zohľadnia pri nasledujúcom generovaní.

ža 
Žakýlsky hrad · Žarnov (nástroj)

že 
Železná doba · Železná garda · Železná koruna Lombardie · Železná opona · Železný stĺp v Dillí · Želiar (poddanstvo) · Žeľu Želev · Ženevská konferencia (1954) · Ženevské konvencie

ži 
Žiadosti slovenského národa · Židia na Slovensku · Židovská agentúra · Židovská légia · Židovská národná rada · Židovská poriadková služba · Židovské kolonizačné združenie · Židovský exodus z arabských krajín · Židovský štát · Žigmund (Svätá rímska ríša) · Žigmund Esterházi · Žigmund Géci · Žigmund I. (Poľsko) · Žigmund II. Druget · Žigmund Pauliny-Tóth · Žigmund Rákoci (knieža) · Žigmund Turzo · Žilina (hrad) · Žilinská dohoda · Žilinská mestská kniha · Žilinská synoda · Žilinský kraj (1948 – 1960) · Žitavský mier · Živa (bohyňa) · Živánska veža · Živena (spolok) · Život Konštantínov · Život Metodov

žo 
Žobračenka · Žofia Bavorská (1376 – 1428) · Žofia Bavorská (1805 – 1872) · Žofia Bosniaková · Žofia Falcká · Žofia Přemyslovna · Žofia Saská (1845 – 1867) · Žoldnier

žu 
Župa (Česko-Slovensko) · Župa (Uhorsko po roku 1849)

Zoznamy historických článkov
Kyanovodík

Kyanovodík (HCN) je bezfarebná, prudko jedovatá kvapalina. Má charakteristický zápach pripomínajúci horké mandle, ktorý však niektorí ľudia necítia, pretože im chýba potrebný gén. Vo vodnom roztoku disociuje na veľmi slabú kyselinu, známu pod názvom kyselina kyanovodíková. Jej soli sa nazývajú kyanidy.

Príprava 
Prvýkrát bol kyanovodík z farbiva pruská modrá v roku 1786.

V laboratóriu sa kyanovodík pripravuje vytlačením z kyanidov silnou kyselinou, napr. kyselinou sírovou. Možno ho pripraviť aj zahrievaním mravčanu amónneho, ktorý sa dá pripraviť z etylesteru kyseliny mravčej (rumová aróma) a amoniaku. Najprv vznikne amid kyseliny, potom nitril, t.j. organický analóg kyanidov.

Najdôležitejším priemyselným procesom výroby kyanovodíku je Andrussowa oxidácia, ktorú objavil Leonid Andrussow vo firme IG Farben. V tomto procese reaguje metán s amoniakom v prítomnosti kyslíka pri teplote asi 1200 °C nad platinovým katalyzátorom:

 2 CH4 + 2 NH3 + 3 O2 → 2 HCN + 6 H2O

Použitie 
Kyanovodík je veľmi dôležitá priemyselná surovina, používa sa na výrobu rôznych zlúčenín, napríklad plastov, farbív a pesticídov, polymérov (plastov) a liekov. Kyanovodík sa používa aj ako jed na potkany a hmyz.

Toxicita 
Kyanodovík spôsobuje udusenie. Ovplyvňuje bežné použitie kyslíka takmer vo všetkých orgánoch ľudského tela a vystavenie kyanovodíku môže rýchlo viesť k smrti. Postihuje hlavne orgány, ktoré sú veľmi citlivé na nízku hladinu kyslíka, a to centrálny nervový systém, kardiovaskulárny systém a dýchaciu sústavu. Toxicita kyanovodíku je spôsobená uvoľnením kyanidového aniónu.

Referencie

Iné projekty

Zdroj

Zlúčeniny dusíka
Zlúčeniny uhlíka
Kyanidy
Fumiganty
Bezkyslíkaté kyseliny
Hitadú (Sínu)

Hitadú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Sínu na Maldivách. Je hlavným mestom atolu. Počet obyvateľov je 13 769 (jún 2006), dĺžka ostrova 8 500 m, šírka 1 800 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 531,61 km.

Externé odkazy 
 Informácie ministerstva pre rozvoj o Hitadú - anglicky

Ostrovy atolu Sínu
Fédú (Sínu)

Fédú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Sínu na Maldivách. Počet obyvateľov je 4 331 (jún 2006), dĺžka ostrova 1 475 m, šírka 510 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 540,28 km.

Externé odkazy 
 Informácie ministerstva pre rozvoj o Fédú - anglicky

Ostrovy atolu Sínu
Sínu

Sínu (angl. Seenu) je atol na Maldivách. Hlavné mesto atolu je Hitadú. Skladá sa zo 23 ostrovov, z toho 5 je obývaných. Počet obyvateľov je 29 067. Atol momentálne nemá správcu (Atoll Chief). Tento administratívny atol sa rozkladá na prírodnom atole Addu.

Na ostrove Gan sa nachádza letisko.

Obývané ostrovy 
Heréthéré 
Mídú, osada na ostrove Heréthéré (administratívne ostrov)
Huludú, osada na ostrove Heréthéré (administratívne ostrov)
Hitadú
Maradú
Maradú-Fédú
Fédú

Neobývané ostrovy 
Aboohéra, Bodu Hajara, Boduhéragandu, Dhigihéra, Fahikédéhérangada, Gan, Gaukendi, Geskalhuhéra, Hankedé, Hankedé Hajara, Hikihéra, Kafathalhaa Héra, Kandu Huraa, Kédévaahéra, Koahera, Kuda Kandihéréganda, Maahera, Maamendhoo, Madihéra, Mulikédé, Savaaheli, Vashahéra, Villingili

Referencie

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o atole Sínu- anglicky

 
Atoly Maldív