CPU

CPU (skr. z angl. central processing unit, často prekladané ako centrálna procesorová jednotka) je hlavný procesor počítača. Interpretuje, vykonáva alebo spracúva inštrukcie alebo dáta programu vo forme strojového kódu. Dnes sú centrálne procesorové jednotky takmer vždy realizované vo forme mikroprocesora.

CPU sa v slovenčine oficiálne označuje ako procesor základnej jednotky alebo skrátene základná jednotka alebo procesor (tiež: procesor ústrednej jednotky, centrálny procesor, ústredný procesor).

Osobný počítač (PC) obsahuje obvykle len jednu CPU. V súčasnosti sa však vyskytujú aj riešenia, ktoré implementujú dve alebo viac nezávislých CPU do jednej základnej dosky. Existujú superpočítače s viacerými integrovanými procesormi, ktoré vzájomne spolupracujú (pozri symetrický multiprocesing).

Zloženie 
CPU interpretuje a vykonáva inštrukcie obsiahnuté v softvéri a vykonáva výpočty. Podľa Von Neumannovej schémy je táto úloha rozdelená medzi riadiacu jednotku, ktorá usmerňuje tok programu a jednu alebo viac výkonných jednotiek, ktoré vykonávajú operácie na údajoch. Spravidla sa teda CPU skladá z dvoch základných častí:
 aritmeticko-logická jednotka (angl. Arithmetic-Logic Unit – ALU)
 riadiaca jednotka (angl. control unit)

Ďalšie významné časti sú:
 sada registrov, ktoré uchovávajú operandy a medzivýsledky. Napríklad procesor s architektúrou x86 obsahuje cca 16 registrov. Z toho sú 4 univerzálne (EAX, EBX, ECX, EDX), 2 indexové (ESI, EDI), 3 registre ukazovateľov (EIP, ESP, EBP) a 6 segmentových (DS, ES, FS, GS, SS, CS).
 MMU (jednotka správy/prideľovania pamäte)

Delenia

Delenie podľa šírky operandu 
Je to počet bitov, ktoré je schopný procesor spracovať v jednom kroku. 
Pre jednoduché aplikácie sa používajú štvorbitové a osembitové procesory. Dnes sa používajú väčšinou ako embeeded – zabudované napr. mikrovlnné rúry, kalkulátory, tlačiarne atď.
Pre stredne zložité aplikácie (programovateľné automaty, mobily, PDA, videohry) sa používajú osem a šestnásť bitové procesory.
Osobné počítače, laserové tlačiarne obsahujú 32 a 64 bitové procesory.
Vyšší počet bitov už nepredstavuje taký skok, preto viac bitové procesory sa zatiaľ nepoužívajú.

Delenie podľa štruktúry 
 Procesor pre osobný počítač, alebo server. Spravidla ide o veľmi rýchle procesory, s rozsiahlou inštrukčnou sadou, jednotkou pre ochranu mapovania pamäte, jednotku pre výpočet v plávajúcej desatinnej čiarke a rozsiahlou pamäťou cache. Jednotka ochrany a mapovania pamäte umožňuje chod viacúlohových operačných systémov (multitasking). Prvými takýmito procesorami boli procesory Motorola 68000 a Intel 80x86.
 Jednočipový počítač (tiež mikrokontrolér) je procesor s univerzálnym jadrom a súčasne integrovanými základnými periférnymi obvodmi, ktorý je schopný samostatnej funkcie. Priekopníkom bol 8 bitový procesor Intel i8051, ktorý prvýkrát integroval všetky základné periférie (jadro procesoru, RAM, EEPROM, čítače a časovače) na jednom čipe a 16bitový technologický procesor Siemens SAB 80C166, ktorý prvýkrát integroval A/D prevodníky, komunikačné linky a systém čítačov / časovačov / prerušení.
 DSP – signálový procesor je procesor zameraný na spracovanie signálov. DSP je optimalizovaný na čo najrýchlejšie opakovanie jednoduchých matematických algoritmov, so zameraním na spracovanie signálu. Typickou aplikáciou DSP je filtrácia signálu pomocou Fourierovej analýzy (FIR, IIR, FFT). DSP sa dnes používajú predovšetkým v spotrebnej elektronike a telekomunikačnej technike. Súčasné DSP obsahujú navyše rýchle komunikačné linky.

Delenie podľa počtu jadier 
V súčasnosti ide vývoj v procesoroch smerom k integrácii viacerých jadier (čiže vlastne viacero procesorov) do jediného čipu. Tento trend je badateľný ako u procesorov pre osobné počítače, tak aj pri DSP. Procesory podľa tohto delenia teda poznáme jednojadrové a viacjadrové. Zvyšovanie počtu jadier si v podstate vynútili fyzikálne obmedzenia (frekvencia, stratový výkon, teplota). Ukazuje sa, že pri zachovaní doterajšej výrobnej technológie je možné integrovaním väčšieho počtu jadier dosiahnuť väčší výkon pri takmer rovnakej ploche kremíkového čipu. Dnešné systémy sú vlastne len násobené počty doterajších procesorov na jednom čipe. Trendom do budúcnosti je vyriešenie nových štruktúr spolupráce, zdieľania prostriedkov, vzájomné prepojenie jadier a pod. Otázkou je aj spolupráca s operačnými systémami. Vzniknú nové štruktúry procesorov s lepším rozdelením vzájomnej spolupráce.

Iné delenia 
Podľa spôsobu spracovania inštrukcií
 vektorový procesor
 skalárny procesor

Podľa architektúry súboru inštrukcií
 CISC – Complex Instruction Set Computer procesor má kompletnú inštrukčnú sadu vytvorenú hardvérovými prostriedkami.
 RISC – Reduced Instruction Set Computer procesor má redukovanú inštrukčnú sadu (len najpoužívanejšie inštrukcie, ktoré sú maximálne zjednodušené a zrýchlené) ostatné príkazy inštrukčnej sady si procesor „zloží“ z jednoduchých inštrukcií. Vychádza sa zo skutočnosti, že až 80% príkazov pre procesor používa len 20% inštrukčnej sady.
 ZISC – Zero Instruction Set Computer (doslova počítač s nulovou inštrukčnou sadou) je technológia priemyselných čipov založená na „pattern matching“ technológii. Názov vychádza z paralely k RISC procesorom s redukovanou inštrukčnou sadou, pričom ZISC nemajú žiadnu inštrukčnú sadu v bežnom slova zmysle.

Podľa zbernicovej architektúry
 von Neumannova architektúra (označovaná aj ako Princetonská architektúra)
 Harvardská architektúra

Dnešné rodiny procesorov pre PC 
Dnešné osobné počítače (až na pár výnimiek) vychádzajú z architektúry Intel x86. Dlho boli procesory od rôznych výrobcov zámenné. Osadzovali sa do identických pätíc (socket). od roku 1987, hlavne kvôli licenčnej politike sa cesty výrobcov procesorov rozišli a dnes si každý výrobca vyvíja vlastnú technológiu. Procesory si preto môžeme rozdeliť do "rodín" podľa týchto pätíc. Vývoj sa urýchlil a pokiaľ v minulosti „vydržal“ soket aj niekoľko rokov, tak dnes pribúdajú sokety aj raz za pol roka. Pätica je vlastne systém elektro – mechanicko – signálového pripevnenia procesora a jeho chladiča do matičnej dosky.

Známe sokety (výber) 
AMD Socket 	
 AMD K6-2, AMD K6-III; Rise mP6.
 Socket 563 – mobile Athlon XP-M (µ-PGA 563 pinov)
 Socket 754 – Athlon 64, Sempron, Turion 64 processors (PGA 754 pinov)
 Socket 939 – Athlon 64, Athlon 64 FX, Athlon 64 X2, Opteron (PGA 939 contacts) 
 Socket 940 – AMD Opteron, Athlon 64 FX (PGA 940 pinov).
 Socket A (Socket 462) – Athlon, Duron, Athlon XP, Athlon XP-M, Athlon MP, Sempron processors (PGA 462 pinov).
 Socket AM2 – Athlon 64, Athlon 64 X2, Athlon 64 FX, Opteron (PGA 940 pinov)
 Socket AM3 – Phenom II (941 pinov, zatiaľ 938)
 Socket AM3+ – Phenom II, Athlon II, FX (942 pinov, zatiaľ 938)
 Socket FM1 – APU A4-3xxx, A6-3xxx, A8-3xxx, Athlon II, Sempron X2 (905 pinov)
 Socket FM2 – A10, A4, A6, A8, Athlon X2, Athlon X4, Sempron X2, FX (904 pinov)
 Socket AM1 – Athlon X4, Sempron X2 (722 pinov)
 Socket AM4 - Najnovší AMD socket Ryzen 3 (1200, 1300X, 2200g), Ryzen 5 (1400, 1500X, 1600, 1600X, 2400g, 2600, 2600X), Ryzen 7 (1700, 1700X, 1800, 1800X, 2700, 2700X)
Intel Socket
 40 pin DIP – Intel 8086, Intel 8088
 68 pin PLCC – Intel 80186, Intel 80286, Intel 80386
 Socket 1 – 80486
 Socket 2 – 80486
 Socket 3 – 80486 (3.3 V a 5 V)
 Socket 4 – Intel Pentium 60/66 MHz
 Socket 5 – Intel Pentium 75 – 133 MHz; AMD K5; IDT WinChip C6, WinChip 2
 Socket 6 – 80486, málo používané
 Socket 7 – Intel Pentium, Pentium MMX; AMD K6; Cyrix
 Socket 8 – Intel Pentium Pro
 Socket 370 – Intel Pentium III, Celeron; Cyrix III; VIA C3
 Socket 423 – Intel Pentium 4 a Celeron
 Socket 478 – Intel Pentium 4, Celeron, Pentium M
 Socket 479 – Intel Pentium M a Celeron M
 Micro-FCBGA – Intel Mobile Celeron, Core 2 Duo (mobile), Core Duo, Core Solo, Celeron M, Pentium III (mobile), Mobile Celeron
 Socket 486 – 80486
 Socket 495 – Celeron/P3? –
 Socket 603 – Intel Xeon
 Socket 604 – Intel Xeon
 PAC418 – Intel Itanium
 PAC611 – Intel Itanium 2, HP PA-RISC 8800 and 8900
 Socket J (Socket 771, LGA 771) – Intel Xeon
 Socket M – Intel Core Solo, Intel Core Duo, Intel Core 2 Duo
 Socket N – Intel Dual-Core Xeon LV
 Socket P – náhrada za Socket 479 a Socket
 Socket T (Socket 775, LGA 775) – Intel Pentium 4, Pentium D, Celeron D, Pentium Extreme Edition, Core 2 Duo, Core 2 Extreme, Celeron, Xeon 3000 series, Core 2 Quad
 Slot 1 – Intel Celeron, Pentium II, Pentium III
 Slot 2 – Intel Pentium II Xeon, Pentium III Xeon
 Socket LGA 1366 – Intel Core i7
 Socket LGA 1156 – Intel Core i3/i5/
 Socket 1155
 Socket 2011
 Socket 1150 
 Socket 2011-3 , Socket 1151 - Najnovší

Iné
 Socket 463 (Socket NexGen) – NexGen Nx586
 Socket 499 – DEC Alpha 21164a
 Slot B – DEC Alpha

Nové procesory AMD majú do vlastného procesoru integrovaný radič operačnej pamäte, preto majú väčší počet pinov.
Najviac sledovaným parametrom pre zákazníkov je frekvencia procesora. Nové konštrukcie procesorov však už neumožňujú takéto jednoduché porovnanie. Dvojjadrové procesory obvykle pracujú na nižšej frekvencii, ako výkonovo porovnateľné jednojadrové.

Cache 
Dôležitým parametrom je aj veľkosť vnútornej cache procesora (vnútorná vyrovnávacia pamäť), ktorá sa významne podieľa na jeho reálnom výkone. Cache je obvykle viacúrovňová a má 32 – 64 kB na jadro (Level 1 cache), druhá úroveň má v súčasnosti 256 – 2 048 kB na jadro (Level 2 cache), niekedy je Level 2 cache spoločná pre všetky jadrá. V súčasnosti nie je výnimočná ani kapacita 8 až 16 MB Level 3 pamäte pre najmodernejšie Intel a AMD procesory. Procesory v rámci jedného radu sa obvykle líšia pracovnou frekvenciou a veľkosťou cache (Intel Pentium – Intel Celeron – Intel Core 2 Duo, AMD Athlon – AMD Sempron resp. Duron – AMD Athlon64 X2).

FSB 
North Bridge (severný most) ako časť čipsetu matičnej dosky (tiež System Controller) zaisťuje komunikáciu medzi procesorom, pamäťou a grafickou kartou (zbernicou AGP, resp. PCIE). Je najbližšie k CPU a zaisťuje rýchle presuny dát medzi kľúčovými oblasťami počítača. Frekvencia akou je taktovaná zbernica medzi procesorom a severným mostom je označovaná ako FSB (Front Side Bus). Rýchlosť (pracovná frekvencia) procesora je frekvencia FSB vynásobená násobičom. Celkový výkon matičnej dosky je teda úmerný aj prenosovej rýchlosti cez FSB a teda aj jej frekvencii.

Architektúry CPU 
V súčasnej dobe existuje viac architektúr CPU. Medzi najrozšírenejšie patrí x86 (IA-32) a v poslednom čase aj nové x86 – 64 (EM64T (Intel64), AMD64), ktoré sú typu CISC. Menej známe sú procesory typu RISC. Sú to napríklad Sparc, Sparc64, Alpha, hp300, hppa, macppc atď.

Architektúry zabudovaných („Embedded“) procesorov 
 IBM PowerPC 440
 Intel 8051

Architektúry mikropočítačov a osobných počítačov 
 Intel x86
 Motorola 6800, 6809 a 68000
 MOS Technology 6502
 Zilog Z80
 IBM a neskôr PowerPC architektúra od AIM alliance's
 armv6, armv7

Architektúry procesorov pracovných staníc a serverov 
 SPARC od Sun Microsystems
 POWER od IBM
 Architektúra MIPS od MIPS Computer Systems Inc.
 PA-RISC od HP
 Alpha od DEC
 Advanced RISC Machines (pôvodne Acorn) architektúry ARM a StrongARM/XScale
 Procesor LEON2

Malé/stredné/veľké architektúry procesorov 
 System/360 od IBM
 PDP-11 od DEC a jeho následníci, architektúra VAX
 SuperH od SuperH
 UNIVAC série 1100/2200 (momentálne používaná v počítačoch ClearPath IX od Unisysu)
 AP-101 – počítač raketoplánu

Architektúry procesorov v blízkej budúcnosti (prítomnosti?) 
 x86-64 od AMD (AMD AMD64 a Intel EM64T)
 Cell od IBM využívaný v PlayStation 3 (Sony/IBM/Toshiba)

Historicky významné procesory 
 EDSAC – prvý praktický počítač s uloženým programom
 Navigačný počítač Apollo použitý pri letoch na Mesiac
 MIPS R4000 – prvý 64-bitový mikroprocesor
 Intel 4004 – prvý mikroprocesor

Pozri aj na 
 Koncepcia Johna von Neumanna
 Mikroprocesor
 Budúce Intel Core procesory

Iné projekty