joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Šútovo

Šútovo je obec na Slovensku v okrese Martin. Známa je vďaka neďalekému Šútovskému vodopádu.

Polohopis 
Obec sa nachádza na severovýchodnom okraji Turčianskej kotliny na úpätí Malej Fatry,  na severovýchod od Martina. Za obcou sa nachádza zatopený kameňolom, ktorý slúži na rekreačné účely. Tento lom sa ale nachádza v časti Rieka, ktorá je v katastrálnom území obce Kraľovany.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka je z roku 1403 ako Suto, z roku 1773 ako Sutowo, maďarsky Suttó. Tento názov je odvodený podľa chovu bezrohých oviec – šút, alebo podľa neďalekej tiesňavy nazývanej starosloviensky „šutom“. Obec patrila panstvu Sklabiňa a do 20. storočia tu mali majetky Révayovci. V roku 1620 mala 14 domácnosti, v roku 1715 mala 16 domácnosti, v roku 1720 mala mlyn a 32 domácnosti, v roku 1785 mala 53 domov a 320 obyvateľov, v roku 1828 mala 61 domov a 337 obyvateľov. Konali strážnu službu v župe. Za I. ČSR pracovali obyvatelia ako roľníci, lesní a železniční robotníci. Boli tu mlyny, vyhne, rozvinuté košikárstvo. Obyvatelia sa zapojili do SNP. Pôdu obrábajú súkromní hospodáriaci roľníci.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Dedinská zvonica spojená s požiarnou zbrojnicou, jednoduchá murovaná stavba na pôdoryse obdĺžnika s nadstavanou drevenou štvorcovou zvonicou s ihlancovou helmicou zo začiatku 20. storočia.

Galéria

Referencie

Iné projekty 
 

 
Obce okresu Martin
Sídla na Váhu
Povina

Povina je obec na Slovensku v okrese Kysucké Nové Mesto.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol korunovania Panny Márie, jednoloďová neoklasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria, transeptom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z rokov 1903-1904. Stojí na mieste staršej barokovej kaplnky. V roku 1988 bol rozšírený o transept. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Nachádza sa tu neogotický oltár Korunovania Panny Márie z roku 1904. Fasády kostola sú členené pilastrami a polkruhovo ukončenými oknami. Priečelie je lemované dvoma nikami. Veža vyrastá z priečelia vo forme rizalitu, je ukončená ihlancovou helmicou.

 Dedinská zvonica, murovaná ľudová stavba na pôdoryse štvorca s drevenou nadstavbou a stanovou strechou.

 Súbor zrubových domov, ide o jednopodlažné dvojpriestorové stavby na pôdoryse obdĺžnika so sedlovou strechou a štítom s podlomenicou. Pamiatkovo sú chránené objekty v osade Tatarovci č. 219 z druhej polovice 19. storočia a č. 225 z 19. storočia.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Kysucké Nové Mesto
Blažice

Blažice (v minulosti Bologd(a), ) sú obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Názov 
Názov Bologd je maďarského pôvodu - vychádza zo slova balog, ktoré znamená ľavý, prípadne zlý. Existuje však aj osobné meno Balog, z ktorého mohol vzniknúť názov obce.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Michala, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z 15. storočia. V roku 1732 bol barokovo upravený a v roku 1888 neogoticky. Fasády kostola nesú znaky neogotiky. Sú členené stupňovitými opornými piliermi, okná sú ukončené lomeným oblúkom. Veža s trojuholníkovým štítom má ihlancovú helmicu.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Košice-okolie
Bohdanovce

Bohdanovce (v minulosti Bohdanovce a Garbovce, , ) sú obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Názov 
Názov obce pochádza zo slovanského vlastného mena Bogdan, ktoré vzniklo zo slovanského slova bog, čiže boh.

Názov jednej z historických častí obce - Garbovce, resp. Garbóc, je tiež slovanského pôvodu, konkrétne pomenovanie Grabovc. Vychádza z pomenovania stromu - hrabu. Na východnom Slovensku sú časté pomenovania obcí a riek po strome - hrabe, a tak máme viacero Hrabovcov a iných mutácií tohto názvu.

Napr. v Šariši sa v roku 1352 uvádza dedina Garbolch a keďže sa tam zachovala kontinuita slovanského osídlenia, obec sa dnes nazýva Hrabovec. Naša obec však podľahla maďarskému osídleniu, a teda aj pomaďarčeniu názvu, a preto tu máme formu Garbóc.

Dejiny 
Obec vznikla splynutím dvoch obcí - Garbovce a Bohdanovce koncom 19. storočia. Garbovce a Bohdanovce boli oddelené potokom (literatúra neuvádza jeho názov), ktorý aj v súčasnosti tečie cez obec. Dobové dokumenty spomínajú aj most, ktorý existoval medzi dedinami Garbovce a Bohdanovce. Garbovce (maď. Garbóc) boli na ľavom brehu potoka (kde je dnes napr. kultúrny dom) a Bohdanovce (maď. Bogdány, čítaj Bogdaň) stáli na pravom brehu potoka (kde je dnes napr. kostol reformovanej cirkvi).

Bogdaň (Bohdanovce) 
V Bohdanovciach sa našli náleziská osídlenia predhistorického aj staroslovanského.

Prvá písomná zmienka o obci Bohdanovce je z roku 1335, keď kráľ Karol Róbert dal Viliamovi Drugetovi majetky, medzi ktorými boli aj Bohdanovce.

Garboc (Garbovce) 
Aj v Garboci sa našli staroslovanské a predhistorické náleziská.

Prvá písomná zmienka o Garboci je z roku 1337. Existuje aj ďalší zápis z roku 1229, pri ktorom však nie je isté, či hovorí o tejto obci.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Reformovaný kostol, jednoloďová pôvodne renesančná stavba so segmentovým záverom a predstavanou vežou z roku 1637. Úpravami prešiel v roku 1850. V roku 1903 bola doplnená neoklasicistická veža s ihlancovou helmicou. Interiér je plochostropý. Vo veži sa nachádza renesančný zvon z roku 1640 od prešovského zvonolejára J. Wierdu. Nárožia kostola podopierajú oporné piliere. Okná s polkruhovým ukončením sú dekorované šambránami. 

 Rímskokatolícky kostol sv. Margity Alacoque, jednoloďová modernistická stavba s pravouhlo ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z rokov 1943-1945. Interiér je zaklenutý betónovou korýtkovou klenbou. Nachádza sa tu hlavný oltár sv. Margity s obrazom od E. Halásza-Hradila z roku 1943. Kostol má hladké fasády, okná sú polkruhovo ukončené. Veža so združenými oknami je ukončená ihlancovou helmicou.

Občianska vybavenosť 
 Bohdanovce sú farskou obcou reformovanej kresťanskej cirkvi (farárka Simona Vaščáková) a rímskokatolíckej (farár Juraj Marcin). 
 V obci sa nachádzajú tri cintoríny: starý židovský cintorín, nový pri hlavnej ulici (smerom na Slanec) a starý v tzv. Uličke.
 Dom smútku na novom cintoríne

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
Stránka reformovaného zboru Bohdanovce

 
Obce okresu Košice-okolie
Bukovec (okres Košice-okolie)

Bukovec (, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Polohopis

Vodné toky 
Cez obec preteká riečka Ida, ktorá pramení  pod Bielym kameňom (1 134,5 m)  v blízkosti Kojšovskej hole.

Vodné plochy 
Nad Bukovcom sa nachádza veľká Bukovecká umelá nádrž, slúžiaca ako zásobáreň pitnej vody pre Košice a okolie, nádrž nie je prístupná pre verejnosť. Pod Bukovcom je malá Bukovecká umelá nádrž, slúži ako havarijná zásobáreň úžitkovej vody pre U. S. Steel Košice, s.r.o., nádrž je sprístupnená pre verejnosť na rekreačné účely.

Územná charakteristika

Kultúra a zaujímavosti 
V obci sa nachádza klub dôchodcov s názvom VESELÍ PENZISTI, ktorý bol založený v čase nástupu novozvoleného starostu Ing. Juraja Petrova.

Školstvo 
V Bukovci škola nie je, žiaci navštevujú 3 km vzdialenú Základnú školu v Malej Ide.

Doprava 
Dopravné spojenie medzi Bukovcom a Košicami zabezpečuje EuroBus - Košice a. s.

Šport 
Možnosť športovania a príjemného relaxu v rekreačnom stredisku Viktoria,pri jazere Bukovec.

Galéria

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Košice-okolie
Haniska (okres Košice-okolie)

Haniska () je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Polohopis 
Nachádza sa v južnej časti Košickej kotliny medzi Sokoľanským a Belžanským potokom v nadmorskej výške .

Prevažne odlesnené katastrálne územie s rozlohou  leží na terasovitej plošine Hornádu v nadmorskej výške 190 a tvoria ho treťohorné usadeniny.

Prevažnú časť obyvateľstva tvoria občania so slovenskou národnosťou (až 99%) a priemerným vekom 40 rokov.

Dejiny 
Archeologické nálezy potvrdzujú, že územie Hanisky bolo osídlené už v paleolite. Prvá písomná zmienka o obci sa nachádza v listine vydanej v roku 1267 mladším kráľom Štefanom. V 17. storočí dal v obci palatín Wesselényi postaviť kaštieľ. Od roku 1930 bol prázdny a v rokoch 1944 a 1945 bol počas bojových udalostí poškodený. Osud kaštieľa sa naplnil po roku 1945, keď bol zbúraný a jeho zvyšky boli rozobrané ako stavebný materiál. V súčasnosti stojí na jeho mieste základná škola, ktorá bola slávnostne daná do užívania 1. septembra 1971.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Jána Nepomuckého, jednoloďová baroková stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1656. Stojí na mieste staršej stredovekej stavby. Úpravami prešiel v rokoch 17511764, kedy vznikli bočné kaplnky a veža. Interiér je zaklenutý pruskou klenbou. Presbytérium je zaklenuté valenou klenbou s lunetami. Na južnej strane sa nachádza klasicistická kaplnka zo začiatku 19. storočia zaklenutá zrkadlovou klenbou. V interiéri sa nachádza výmaľba od V. Smolku z roku 1923. Hlavný oltár je neorenesančný z roku 1934 s obrazom Panny Márie od V. Smolku. Bočné oltáre sú v štýle luiséz z rokov 1838 a 1866. Krstiteľnica je rokoková z polovice 18. storočia. Fasáda kostola je členená pilastrami. Veža vystupuje z priečelia vo forme rizalitu. Na bočných stranách priečelia sa nachádzajú niky s barokovými sochami, pravdepodobne od J. A. Kraussa. Má skosené nárožia, členená je pilastrami a ukončená barokovou helmicou. Okná kostola sú polkruhovo ukončené s profilovanými šambránami s klenákmi.

Rodáci 
 Jozef Tóth (* 1925 – † 2022), slovenský gréckokatolícky kňaz
 Imrich Andrejčák (* 1941 – † 2018), slovenský generál ČSĽA, minister obrany ČSFR, a od marca 1993 do marca 1994 minister obrany SR. 
 Imrich Oravec (* 1894 – † 1971), kresliar, portrétista, žánrista, maliar, krajinár 
 Karol Dembovský (* 1885 – † 1962), slovenský politik, publicista, tréner a významný politik Hlinkovej slovenskej ľudovej strany v období medzivojnového Česko-Slovenska a vojnovej Slovenskej republiky.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce Haniska
 Oficiálna stránka Rímskokatolíckej farnosti Haniska

 
Obce okresu Košice-okolie
Hrašovík

Hrašovík (, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Polohopis 
Obec leží východne od Košíc v Toryskej pahorkatine, ktorá je podcelkom Košickej kotliny, na pravom brehu rieky Torysa. Nadmorská výška stredu obce je , najnižšia výška v chotári je  a najvyššia výška v chotári je  Chotár je zväčša odlesnený, malé výbežky s porastom duba a hrabu sú v západnej časti. V rokoch 1992 – 1998 bol porast obnovovaný.

Hrašovík je prístupný po ceste III/3324, ktorá južne od obce odbočuje z cesty Košice – Michalovce. Miestne cesty vedú i do susedných obcí – na sever do Beniakoviec a na východ na opačný breh Torysy do Rozhanoviec. Po ľavom brehu Torysy je budovaná diaľnica D1 s križovatkou Hrašovík. Centrum Košíc je vzdialené  západným smerom, Prešov  severne a Sečovce  východným smerom.

Dejiny 
Najstaršia zachovaná písomná zmienka z roku 1270 spomína zem (terra) Raasfelde, ktorú magistrovi Reynoldovi daroval kráľ Štefan V.. V roku 1746 sa uvádza filiálka Ráss, patriaca pod farnosť Košické Oľšany, ako i fakt, že v obci žijú obyvatelia slovenskej a maďarskej národnosti. V roku 1780 tu stálo 27 domov a žilo 187 obyvateľov. Zvonica bola vybudovaná v roku 1900, v roku 1942 bola zrubová ľudová stavba presunutá na vyššie miesto. Školu si miestni vybudovali v roku 1925 na mieste bývalej pastierne, o rok neskôr bola otvorená. V roku 1927 bol založený hasičský zbor, o 4 roky neskôr bola obec elektrifikovaná. Most ponad Torysu do Rozhanoviec bol postavený v roku 1941, v roku 1950 ho nahradila železobetónová konštrukcia. 

JRD bolo založené v roku 1952, o 3 roky neskôr bola dokončená nová cesta do Košíc a zavedené autobusové spoje. Základná škola bola zrušená v roku 1974 a o 3 roky boli jej prístavbou dokončené priestory pre MNV a kultúrny dom. V roku 1993 bol posvätený základný kameň rímskokatolíckeho kostola, ktorý bol slávnostne vysvätený 27. septembra 1998. V rovnakom roku bola bola zrealizovaná plynofikácia obce, v roku 2007 pribudla kanalizácia a v nasledujúcom roku bola začatá výstavba vodovodu a vybudovaný nový miestny rozhlas. V roku 2010 boli opravené miestne cesty a spustený vodovod, v nasledujúcich rokoch bola zrekonštruovaná budova obecného úradu a kultúrneho domu, rozšírené pouličné osvetlenie, vybudované detské ihrisko a iné.

Obyvateľstvo 
Obyvatelia väčšinou pracujú v priemyselných podnikoch a súkromných firmách v okolí. V súčasnosti (2019) má obec okolo 390 obyvateľov a hospodári na rozlohe 207 ha.

Technická infraštruktúra 
 Elektrifikácia
 Plynofikácia 
 Vodovod VVS, a.s.
 Kanalizácia a ČOV
 Internet: DSL a WiFi

Referencie

Zdroj 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Košice-okolie
Kalša

Kalša (, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Polohopis 
Obec Kalša leží na juhovýchodnom úpätí Slanských vrchov v Podslanskej pahorkatine. Katastrálne územie obce má 462 ha. Je takmer bez lesného porastu, v južnej časti prevažujú trvalé trávnaté porasty, v severnej orná pôda. Stred obce leží vo výške  Výraznú krajinársku a biologickú hodnotu v území predstavuje dopravná zeleň potoka Trebeľa a jeho prítokov, napr. Ostrý potok.

Vodné plochy 
Cez obec preteká potok Trebeľa (staršie Terebľa).

Dejiny 
Obec sa vyvinula na území patriacom kláštorom križiakov. V stredoveku patrila miestnym zemepánom, neskôr sa zálohou a predajom dostala do majetku mesta Košice.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky kostol Nanebovzatiu Panny Márie, jednoloďová neorománska stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1910. Kostol má fasády dekorované oblúčkovým vylsom, polkruhovo ukončené okná majú profilované oblúkové suprafenestry. Veža je ukončená ihlancovou helmicou. 

 Pomník padlým vojakom sovietskej armády. Menej známe je, že pri Kríži sú pochovaní talianski vojaci.

Doprava 
Do obce je možné sa dostať cestnou a železničnou dopravou. Obec ma železničnú stanicu a dve autobusové zástavky. Spojenie funguje v prípade železnice v smeroch Košice - Kalša a smere Kalša - Čierna nad Tisou. V prípade autobusovej dopravy je to smer Kalša - Košice a späť, smer US STEEL Košice, Byšta a späť, Malá Tŕňa a späť.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Košice-okolie
Kecerovský Lipovec

Kecerovský Lipovec (v minulosti Lipovce, Lipovec, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Košice-okolie
Košický Klečenov

Košický Klečenov (v minulosti len Klečenov, , ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Časti 
Súčasťou obce Košický Klečenov je chatová oblasť Borda-kúpele.

Dejiny 
Podľa legendy zakladateľom obce bol istý Petej, ktorý sa sem prisťahoval a usadil sa. Živil sa výrobou drevených výrobkov tzv. kľakov, podľa ktorých bola obec neskôr pomenovaná.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky kostol Narodenia Presvätej Bohorodičky, jedoduchá jednoloďová stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1851. Stojí na mieste staršieho dreveného chrámu z roku 1746. Obnovou prešiel v roku 1896. Interiér je plochostropý. Fasády kostola sú členené lizénami, veža je ukončená barokovou helmicou s laternou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Košice-okolie
Obišovce

Obišovce (v minulosti Obyšovce, ) sú obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Dejiny 
V dobe bronzovej v katastri obce stálo hradisko na hrebeni Stráže  nad sútokom riek Hornád a Svinka. Dnes sú v lokalite Zámčisko viditeľné ruiny hradu z 13. storočia.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Obišovský hrad alebo Zámčisko, zvyšky zaniknutého hradu nad obcou z 13. storočia. Zanikol už v 15. storočí. V súčasnosti prebiehajú na hrade konzervačné práce. 

 Rímskokatolícky kostol Ružencovej Panny Márie, jednoloďová pôvodne asi gotická stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty. Od polovice 16. storočia do roku 1769 bol kostol evanjelický. Následne prešiel barokovou úpravou. Súčasnú neogotickú úpravu získal v roku 1865. Zariadenie kostola je neogotické z roku 1888. Zaklenutý je pruskou klenbou. Priečeliu dominuje štít s oblúčkovým vlysom, okná sú ukončené lomenými oblúkmi. Veža je ukončená ihlancovou helmicou. 

 Evanjelický kostol, jednoloďová tolerančná stavba so segmentovo ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z rokov 1787-1789. Na začiatku 20. storočia bola prisavaná eklektická veža. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Oltár je rokokovo-klasicistický s obrazom Kristus v Getsemanskej záhrade z roku 1746. Kazateľnica pochádza z doby výstavby kostola, krstiteľnica je klasicistická z roku 1823. Obnovovaný bol v roku 1909. Fasády kostola sú hladké, okná sú polkruhovo ukončené. Veža je však bohato dekorovaná, členená pilastrami s kazetami, ukončená korunnou rímsou s terčíkom a inhlancovou helmicou. 
Klasicistický kaštieľ z prvej polovice 19. storočia s nepravidelným pôdorysom. V 20. a 21. storočí rozsiahle zásahy výrazne zmenili celý objekt, ktorý značne stratil na svojej historickej hodnote. Šľachtické sídlo vlastnili kedysi Máriássyovci. V súčasnosti slúži na bývanie.

Iné projekty

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Košice-okolie
Poproč (okres Košice-okolie)

Poproč () je obec na východnom Slovensku v okrese Košice-okolie.

Polohopis 
Leží v juhovýchodnej časti Slovenského rudohoria, na ľavom brehu rieky Bodva. Stred obce dosahuje nadmorskú výšku

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci Poproč pochádza z roku 1255, keď sa ako kráľovská banícka osada Olchuan spomína v listine kráľa Bela IV.

Názov 
Vývin názvu obce
 1255 - Olchuan, Elchuan or Elchwan (po latinsky, prvá písomná zmienka)
 1383 - Medzenth
 1407 - Mendzenth
 1427 - Menthzenth
 1481 - Myndzenth
 1590 - Podprocz aliter Myndzenth
 1596 - Mindzenth
 1773 - Mind. Szent (po maďarsky)
 1808 - Podproč (po slovensky), Jászo-Mindszent
 1851 - Podproch
 1903 - Poproč, Jászómindszent

Obyvateľstvo 
V roku 2005 sa v obci narodilo 15 detí (7 chlapcov a 8 dievčat), 32 obyvateľov umrelo. Z obce sa odsťahovalo 18 ľudí a prisťahovalo sa 32 občanov. Bolo uzavretých 7 sobášov, pri ktorých bol aspoň jeden zo snúbencov obyvateľom obce Poproč. K 31. decembru 2005 mal Poproč 2 780 obyvateľov.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Všetkých svätých, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polkruhovo ukončeným presbytériom a predstavanou vežou zo začiatku 16. storočia. Zásadne bol prestavaný v duchu pozdného baroka v roku 1766. Práce súviseli s výstavbou blízkeho kláštora v Jasove. Fasády kostola sú hladké, okná majú segmentové ukončenie. Veža je členená pilastrami a kordónovými rímsami, ukončená je barokovou helmicou s laternou.

 Kaplnka Ružencovej Panny Márie, murovaná stavba s dekoratívnou drevenou lódžiou z roku 1875.

Zaujímavosti 
Obec Poproč vydáva vlastné obecné noviny - Popročský obecný populárno-rekreačný občasný časopis.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Košice-okolie
Rákoš (okres Košice-okolie)

Rákoš (v minulosti Rakoš, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Polohopis 
Obec sa nachádza juhovýchodne od Košíc, leží na svahu Slanských vrchov v smere na Slanec a Slovenské Nové Mesto.

Dejiny 
Podľa písomných dokladov z roku 1337 sa tu dedina ešte nenachádzala. Listina podrobne opisuje hranice Gábroviec (Gabróc), ktoré patrili opátstvu Krásnej nad Hornádom. V miestach dnešnej obce Rákoš sa uvádza iba cestička, ktorá viedla z Vyšnej Myšle na hrad Slanec.

Rákoš vznikol na území, ktoré patrilo hradu Slanec. V portálnom súpise Abovskej stolice z roku 1427 je zaznamenaných šesť port územia obce Rákoš. Ich majiteľom bol Žigmund z Lučenca, vtedajší pán hradu. Teda aj vtedy to bola iba malá dedinka. V tom čase sa sčítali porty, čiže brány, ktoré viedli do hospodárskych statkov. Takýto hospodársky statok mohol mať aj viac objektov. Ak na jednu portu počítame aspoň sedem ľudí, žilo tu aspoň 42 obyvateľov.

V roku 1565 bol vyhotovený desiatkový súpis, podľa ktorého žilo v Rákoši desať poddaných sedliakov a traja želiari. Súpis panstva Slanca z roku 1686 udáva v Rákoši 13 polovičných usadlostí, ale len sedem z nich bolo obývaných. V tom čase bol Rákoš prevažne maďarskou dedinou, i keď v spomínanom súpise z roku 1565 tam figurovali štyri mená slovenského pôvodu.

Mor a Rákociovské vojny v roku 1686 spôsobili, že Rákoš takmer zanikol. V roku 1715 tam žili len dvaja želiari, v roku 1720 traja poddaní sedliaci. Prílev obyvateľstva udáva listina z roku 1746. Žilo tu 65 obyvateľov, z toho 24 detí. Lexikón z roku 1773 udáva, že sa tu rozprávalo prevažne po slovensky. V roku 1851 tu žilo 215 obyvateľov.

Názov 
Je dôvodné sa domnievať, že názov obce vznikol od slovanského slova Rákoš, ktorým sa zvyčajne označoval potok bohatý na výskyt rakov. Potoky tohto názvu nájdeme na Ukrajine, kde nebol maďarský vplyv pri vytváraní názvov, ale i v Maďarsku. Niekedy boli tieto potoky označované ako Rakovica, od čoho vzniklo maďarské Rakaca. Obec mohla byť označovaná aj ako Rakovec, čo pomaďarčené znelo ako Rákóc.

Z roku 1321 sa pri opise chotára obce Slivník v Abovskej stolici uvádza potok Rakolchpothokam teda Rakovec. Slovo Rákoš je teda pravdepodobne najskôr pomaďarčené označenie Rakovec, neskôr čiatočne poslovenčené (Rakovec - Rákóc - Rákoš).

Občianska vybavenosť 
 Reformovaný kostol, Rímskokatolícky kostol Najsvätejšieho Srdca Ježišovho, moderné stavby.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Košice-okolie
Rankovce

Rankovce (, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Evanjelický kostol, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z konca 18. storočia. K úpravám došlo v roku 1818 a 1842. Interiér kostola má drevený trámový strop. Veža kostola s ihlancovou helmicou bola pristavaná v polovici 19. storočia. Fasády kostola sú hladké.

Osobnosti obce

Pôsobili tu 
 Jonáš Záborský (* 1812 – † 1876), básnik, prozaik, dramatik, historik, novinár, evanjelický a neskôr rímskokatolícky kňaz a teológ.

Referencie

Pozri aj 

 Rankovské skaly

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Košice-okolie
Rešica

Rešica (v minulosti Rešta, , ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie, ktorá leží v bezprostrednej blízkosti maďarskej štátnej hranice.

Polohopis 
Obec leží 29 kilometrov juhozápadne od Košíc približne kilometer od maďarskej štátnej hranice. Najbližšími obcami sú Janík ležiaci  západne, Buzica vzdialená  na východ a maďarská obec Kány, ktorá sa nachádza približne  južne od Rešice.

Dejiny 
Prvá zmienka o Rešici pochádza z roku 1319, keď sa obec spomína pod názvom Rechita. V listinách z nasledujúcich storočí sa uvádzajú názvy Rechyte (1395) a Restha (1630). V stredoveku patrila Rešica veľmožom z rodu Abovcov, neskôr prešla do majetku Buzického panstva a následne do správy Gedeonovcov, Fiszkovcom a iným zemepánom.  V roku 1590 bola obec vyplienená a v nasledujúcich rokoch nastala jej obnova a znovuosídlenie, pričom bola oslobodená od platenia daní.

Podľa súpisu z roku 1715 žilo v Rešici 7 poddanských rodín, podľa štatisticky z roku 1828 mala obec 83 domov, v ktorých žilo 550 obyvateľov. V uhorskom geografickom lexikóne z roku 1851 sa obec spomína ako maďarská s 557 obyvateľmi. Štatistika z roku 1910 vykazovala už len 441 obyvateľov, prevažne maďarskej národnosti. Po prvej svetovej vojne pripadla obec na základe Trianonskej mierovej zmluvy Česko-Slovenskej republike. V medzivojnovom období niesla obec poslovenčený názov Rešta, ale používal sa aj maďarský názov Reste. V novembri 1938 po Viedenskej arbitráži pripadla obec Maďarsku, no po druhej svetovej vojne bola opätovne pričlenená k ČSR. V roku 1948 došlo k zmene názvu dodatočným poslovenčením koncovky -šta na Rešica. Rešičan Richard Szanyi je štvornásobným majstrom sveta v tlaku na lavičke a držiteľ svetového rekordu vo svojej kategórií s 250 kg  vytlačenej váhy.

Politika 
Starostom obce je Ing. František Bodnár, jeho zástupcom je Ondrej Weiser. Obecné zastupiteľstvo tvorí päť poslancov.

Obyvateľstvo 
Podľa sčítania obyvateľov z roku 2001 žilo v Rešici 377 obyvateľov, z toho bolo 341 maďarskej, 35 slovenskej a 1 inej národnosti.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Reformovaný kostol, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhlym ukončením presbytéria a predstavanou vežou zo začiatku 19. storočia. Interiér je plochostropý. Stavba má hladké fasády, veža je ukončená ihlancovou helmicou.

Doprava  
Intravilánom Rešice prechádza cesta III. triedy 050171 vedúca od Perína-Chymu, ktorá sa v obci končí. Doprava obyvateľov za službami je zabezpečená pravidelnou autobusovou dopravou do Moldavy nad Bodvou a Košíc.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Košice-okolie
Rudník (okres Košice-okolie)

Rudník (v minulosti Rudno, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Dejiny  
Najstaršia písomná zmienka pochádza z roku 1255, kedy pred kráľa Belu IV. predstúpil jasovský prepošt Albert, ktorý žiadal o vydanie nových listín kláštoru. V darovacej listine sa na území prepošstva spomínajú aj populy de Rodnuk - ľudia z Rudníka. Dá sa však predpokladať skoršie slovanské osídlenie, ktoré v oblasti už od 12. storočia ťažilo železo. Od toho je odvodený aj názov obce i potoka, ktorý ňou preteká.

Politika

Predstavitelia obce 
 Ing. Oľga Kormošová, starostka obce
 MUDr. Vladimir Drabik, zástupca starostky
 Petra Bodnárová, referentka obecného úradu

Poslanci obecného zastupiteľstva 
 Bc. Michal Hegedüš DiS.
 Ing. Jozef Cibrík
 MUDr. Vladimír Drábik
 Ing. Tibor Szalona
 Ján Tancár
 Ján Novotný
Marián Cibrík

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Juraja, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovo ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1842. Stojí na mieste staršej stavby. Fasády kostola sú členené zdvojenými pilastrami, okná sú termálne. Veža má barokovú helmicu. 

 Pútnický kostol sv. Anny, jednoloďová baroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a malou strešnou vežou z rokov 1750-1776. Stojí na mieste drevenej kaplnky. Upravovaný bol v rokoch 1923-1924. Hlavnej fasáde členenej pilastrami dominuje prevýšený štít s prelamovanou rímsou. Okná sú lemované šambránami, veža má barokovú helmicu.

Kultúra 
V Obci Rudník pôsobí občianske združenie TJ Partizán ŠM Rudník ktoré sa venuje rozvoju športu, kultúrnospoločenských aktivít, dobrovoľníckej činnosti.

Občianske združenie je vlastníkom známej chaty TJ pri pútnickom kostole Sv. Anny nad obcou. (na chate prebieha rekonštrukcia)

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 
 Facebook profil 

 
Obce okresu Košice-okolie
Sady nad Torysou

Sady nad Torysou (v minulosti Zdoba a Byster, ) sú obec na Slovensku v okrese Košice-okolie. Obec vznikla spojením obcí Zdoba a Byster v roku 1964.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Jána Nepomuckého v časti Byster, jednoloďová pôvodne románska stavba s pravouhlo ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z 13. storočia. Od reformácie patril kostol reformovanej cirkvi, v roku 1762 je uvedený ako katolícky. V tomto období prešiel barokovou prestavbou, bol novo zaklenutý a vznikla nová veža. Ďalšie úpravy sa uskutočnili v rokoch 1861 a 1908. V rokoch 1996-2001 bol nevhodne rozšírený modernou prístavbou, ktorá poškodila románsku časť kostola. Kostol má nárožné kvádrovania, okná sú polkruhovo ukončené s profilovanými šambránami. Nad portálom je umiestnené termálne okno. Veža je ukončená zvonovitou helmicou. 

 Reformovaný kostol v Bysteri, jednoloďová tolerančná stavba s polygonálnym záverom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1789. Prestavaný bol v roku 1827 v duchu klasicizmu. Veža členená pilastrami s ilancovou helmicou bola pristavaná v roku 1902. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Zariadenie kostola pocádza z roku 1905 a 1925.

 Gréckokatolícky kostol Zosnutia Presvätej Bohorodičky v časti Zdoba, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1805. V roku 1894 bol po zásahu bleskom prestavaný. Interiér bol upravovaný v roku 1902, výmaľba je dielom košického maliara Orosza. Ikonostas pochádza z roku 1912, dielo Antona Heflera z Bardejova. Chrám má hladké fasády. Veža je dekorovaná lizénovým rámovaním a ukončená ihlancovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Apsida.sk- profil pôvodne románskeho kostola

 
Obce okresu Košice-okolie
Slanec (okres Košice-okolie)

Slanec (v minulosti Sálanc, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Vodné toky 
Okolo Slanca tečie rieka Roňava.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Slanecký hrad, zrúcanina gotického hradu pôvodne z prvej polovice 13. storočia. Prvá písomná zmienka o hrade je z roku 1281. Prvotnou stavbou bola obytná, trojpodlažná veža s obrannou ochodzou. Rozšírený bol v 14. a 15. storočí. Madzi vlastníkov hradu patrili okrem Arpádovcov Drugetovci či Forgáčovci. Hrad zanikol v roku 1679 počas protihabsburských stavovských povstaní. V súčasnosti prebieha jeho konzervácia. 

 Rímskokatolícky kostol sv. Štefana kráľa, jednoduchá jednoloďová stavba so segmentovo ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1754. Kostol má hladké fasády a polkruhovo ukončené okná. Veža je ukončená ihlancovou helmicou. 

 Reformovaný kostol, jednoloďová tolerančná stavba so segmentovým záverom a predstavanou vežou z roku 1784. V interiéri sa nachádzajú dve protiľahlé drevené empory a centrálne umiestnená kazateľnica. Strop je zaklenutý pruskou klenbou. Fasáda kostola je hladká s polkruhovo ukončenými oknami. Veža je členená pilastrami a ukončená zvonovitou helmicou s laternou. 

 V minulosti stál v obci Forgáčovský kaštieľ, prízemná klasicistická stavba z 19. storočia s výraznými rizalitmi. Zbúraný bol v roku 1947.

Iné projekty

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Košice-okolie
Sokoľ

Sokoľ () je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Na území obce sa nachádza aj hrad Sokoľ.

Iné projekty

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Košice-okolie
Trsťany

Trsťany (v minulosti Trstenné, Tršťany, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Kultúra a zaujímavosti

Opis dediny 
V srdci tejto malebnej východoslovenskej dedinky sa nachádza malý park, autobusová zastávka, zvonica opísaná nižšie v sekcii Pamiatky, basketbalové ihrisko, tenisové ihrisko a drevený altánok. V súčasnosti ju tvorí približne 110 domov. V dedine sa nachádza aj cintorín s domom smútku, malé detské ihrisko a malý obchod.

Pamiatky 

 Dedinská zvonica, murovaná stavba na pôdoryse šesťuholníka s dekoratívnou drevenou nadstavbou a ihlancovou helmicou z roku 1934

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Košice-okolie
Veľká Ida

Veľká Ida () je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Polohopis 
Obec Veľká Ida sa nachádza na východnom Slovensku v Košickej kotline.

Časti obce 
 časť Gomboš ()

Vodné toky 
 potok Ida

Obyvateľstvo 
Podľa sčítania obyvateľov z roku 2013 žilo vo Veľkej Ide 3 406 obyvateľov, z toho bolo 1 381 (49,2 %) slovenskej, 888 (31,6 %) rómskej a 516 (18,4 %) maďarskej národnosti.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Čákiovský kaštieľ, dvojpodlažná trojtraktová bloková pôvodne renesančno-baroková stavba s troma vystupujúcimi rizalitmi z roku 1688. Klasicisticky bol upravovaný v rokoch 1800 a 1824. V interiéri sa nachádzajú neskororenesančné krížové klenby. Pred stredný rizalit je predstavaný trojosový stĺpový portikus. Fasády s uzavretými arkádami sú členené lizénami. V súčasnosti tu sídli obecný úrad. 

 Rímskokatolícky kostol sv. Martina biskupa, jednoloďová pôvodne gotická stavba s pravouhle ukončeným presbytériom a predstavanou vežou asi zo začiatku 14. storočia. Od druhej polovice 16. storočia do roku 1742 bol kostol protestantský. V nasledujúcom období bol barokovo upravený, došlo aj k novému zaklenutiu lode. Kostol bol znovu upravovaný po požiari v roku 1818. V interiéri sa nachádza výmaľba od V. Smolku z roku 1934. Hlavný oltár je neorenesančný s obrazom sv. Martina od E. Lengyela-Reinfusa. Kazateľnica je neoklasicistická z konca 19. storočia. Fasády kostola sú hladké, okná sú polkruhovo ukončené. Veža má barokovú helmicu s laternou. 

 Reformovaný kostol, jednoloďová tolerančná stavba s pravouhlym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1799. Veža bola pristavaná v roku 1836. V interiéri sa nachádza pár protiľahlých drevených empor. Fasády kostola sú členené lizénovými rámami, okná s polkruhovým ukončením majú jednoduché šambrány. Veža je ukončená ihlancovou helmicou s datovaním 1883.

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 Priemyselný park Veľká Ida

Referencie 

 
Obce okresu Košice-okolie
Jozef Marko

Jozef Marko  môže byť:

 slovenský ekonóm (* 1926), pozri Jozef Marko (ekonóm)
 slovenský generál (1904 – 1981), pozri Jozef Marko (generál)
 slovenský lesnícky odborník a vysokoškolský pedagóg (1928 – 1986), pozri Jozef Marko (lesnícky odborník)
 slovenský pneumológ, pozri Jozef Marko (pneumológ)
 slovenský futbalový rozhodca, pozri Jozef Marko (rozhodca)
 slovenský spisovateľ, hovorca VSŽ, pozri Jozef Marko (spisovateľ)

Rozlišovacie stránky – Osobnosti
František II. (Francúzsko)

František II. (* 19. január 1544, Fontainebleau – † 5. december 1560, Orléans), francúzsky kráľ v rokoch 1559 – 1560, od roku 1558 formálne aj škótsky kráľ.

Rodina 
 otec Henrich II., francúzsky kráľ v rokoch 1547 – 1559
 matka Katarína Medicejská, dcéra vojvodu Lorenza z Urbina
 manželka Mária Stuartová, dcéra škótskeho kráľa Jakuba V. a Márie Lotrinskej z rodu Guisovcov.
 bezdetný

Život 
Roku 1558 si zobral za manželku Máriu Stuartovú, nedospelú škótsku kráľovnú a príbuznú Guisovcov, čím sa stal formálne škótskym spolukráľom. Keď v júli 1559 na následky zranení utŕžených pri turnaji zomrel Henrich II. stal sa František aj francúzskym kráľom. Korunovaný bol 19. septembra 1559 v Reims. 

Mladučký a chorľavý panovník nebol schopný vlády, čo využili katolícki Guisovci (vojvoda František de Guise a kardinál Karol de Guise), ktorí získali rozhodujúci vplyv na kráľovskom dvore a na ktorých strane stála okrem Františkovej manželky Márie aj ctižiadostivá kráľovná-matka Katarína Medicejská. Ich protivníkmi boli tzv. princovia krvi (princeps du sangs) z rodu Bourbon, z vedľajšej línie rodu Valois, ktorého niektorí členovia (Ľudovít de Condé) boli náchylní ku kalvinizmu. 

Guisovci naliehali na Františka, aby pokračoval v tvrdej línii svojho otca proti protestantom. To vyvolalo radikalizáciu protestantov, v ktorých radoch bolo množstvo šľachty. Do ich čela sa postavil Ľudovít de Condé. S jeho vedomím sa začala pripravovať ozbrojená akcia, ktorá mala zbaviť vplyvu Guisovcov, nebola však namierená proti kráľovi. Keď sa kráľ dozvedel o sprisahaní, stiahol sa z ľahko prístupného zámku Blois na zámok Amboise. 16. marca 1560 oddiely protestantov zaútočili na zámok Amboise (tzv. sprisahanie v Amboise). Kráľovské vojsko ich však porazilo.

Napriek neúspechu protestantov sa začala následne praktikovať politika náboženského zmierenia, o ktorú sa zasadila najmä Katarína Medicejská, ktorá videla, že politika Guisovcov ohrozuje kráľovskú korunu. Tiež však chcela dostať pod kontrolu princov krvi a preto spoločne s Guisovcami prinútila Františka, aby povolal na dvor Condého a jeho staršieho brata, navarrského kráľa Antona de Bourbon, aby sa ospravedlnili z obvinenia z velezrady.

31. októbra 1560 prišli Ľudovít de Condé a Anton de Bourbon do Orleánsu na zasadnutie generálnych stavov. František Condého uväznil a postavil pred mimoriadny súd, ktorý ho odsúdil na smrť. K exekúcii však nedošlo. Krátko nato František počas lovu ochorel, začal chradnúť bez nádeje na vyliečenie. Katarína Medicejská, obávajúc sa regentstva Bourbonovcov za neplnoletého Františkovho brata Karola, pri zinscenovanom rozhovore obvinila z velezrady navarrského kráľa a uprela mu právo regentstva. Ten aby dokázal svoju nevinu sa radšej regentstva vzdal v prospech Kataríny. Od umierajúceho kráľa ešte kráľovná-matka vymohla prehlásenie, že pri zatknutí a odsúdení Condého konal z vlastnej vôle, čím boli Guisovci zbavení zodpovednosti za tieto činy. 5. decembra 1560 František zomrel.

Iné projekty 

Králi Francúzska
Následníci trónu
Osobnosti z Fontainebleau
Karol IX. (Francúzsko)

Karol IX. (* 27. jún 1550, Saint-Germain-en-Laye, Francúzsko – † 30. máj 1574, Vincennes) bol francúzsky kráľ.

Narodil sa ako syn Henricha II. a Kataríny Medicejskej. Po tom, ako jeho starší brat František II. v roku 1560 zomrel, zdedil trón a bol korunovaný za francúzskeho kráľa 15. mája 1561 v katedrále v Remeši. Keďže mal len 10 rokov vládla zaňho jeho matka Katarína Medicejská.

Pre jeho vládu (vlastne vládu jeho matky) sú charakteristické najmä tzv. hugenotské vojny v rokoch 1562 až 1598. Stála v nich proti sebe katolícka strana na čele s rodom de Guise (zo začiatku František de Guise) a protestantskí hugenoti (na ich čele stál zo začiatku Ľudovít de Condé a admirál de Coligny). V roku 1570 dostali protestanti St. Germainským mierom slobodu vyznania a zmier bol potvrdený naplánovaným sobášom Henricha Navarrského (syn Antona Bourbónskeho) a Margaréty z Valois (dcéra Kataríny Medicejskej).

V roku 1572 sa však odohrala tzv. bartolomejská noc. Pri príležitosti svadby dala Katarína Medicejská po dohode s Guisovcami vyvraždiť hugenotov (30000 osôb vo Francúzsku). Henrich Navarrský sa zachránil prestupom na katolícku vieru, ale neskôr utiekol z kráľovského dvora a postavil sa na čelo hugenotov.

Jeho manželkou bola habsburská princezná Alžbeta; svadba v zastúpení sa uskutočnila v roku 1569. Mali jediné dieťa – dcéru Marie-Élisabeth (* 1572 – † 1578).

Rodokmeň Ľudovíta XIV.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Karol IX.
 Hector de la Ferrière, « Les dernières conspirations du règne de Charles IX. »

Králi Francúzska
Katolícki panovníci
Nositelia Podväzkového radu
Osobnosti zo Saint-Germain-en-Laye
Úmrtia na tuberkulózu
Anton Štefánek

Prof. PhDr. Anton Štefánek (* 15. apríl 1877, Veľké Leváre – † 29. apríl 1964, Žiar nad Hronom) bol slovenský politik a zakladateľ slovenskej sociológie.

Život 
Narodil sa v rodine Antona Štefánka a jeho manželky Antónie rodenej Filustekovej. Študoval vo Viedni históriu, filozofiu a geografiu, štúdium dokončil neskôr v Bratislave. Už v predvojnovej Viedni sa zapájal do činnosti slovenských akademických spolkov a politických skupín, publikoval články o slovenskej otázke, kontaktoval sa so zahraničnými intelektuálmi (napr. Robert William Seton-Watson), cez ktorých ovplyvňoval zahraničnú verejnú mienku o Slovensku.

Ideovo bol blízky hlasistom a bol výrazne ovplyvnený myslením Tomáša Garrigua Masaryka. Ako jeden z prvých slovenských politikov začal preferovať česko-slovenskú národnú jednotu, ešte dávno pred vznikom Česko-Slovenska. V prvej republike nadviazal na túto činnosť v praktickej politike a publicistike. Bol členom agrárnej strany, ktorú reprezentoval ako poslanec Národného zhromaždenia, krátko aj vo vláde ako minister školstva a národnej osvety.

V publikačnej činnosti obhajoval ideu československého politického národa, pričom akceptoval určité kultúrne a jazykové rozdiely medzi Slovákmi a Čechmi. Snažil sa formovať slovenskú sociológiu ako vedný predmet. Od roku 1937 bol profesorom aplikovanej sociológie na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. V rokoch 1945 až 1946 bol jej rektorom. Po roku 1949 bol donútený odísť do ústrania a bol perzekvovaný.

Referencie

Externé odkazy 
 Diela Antona Štefáneka v súbornom katalógu Slovenskej národnej knižnice
 Prejav Antona Štefáneka v Národnom zhromaždení 27. apríla 1933

Slovenskí sociológovia
Slovenskí politici
Slovenskí publicisti
Slovenskí univerzitní profesori
Poslanci česko-slovenského Národného zhromaždenia
Československí ministri školstva
Československí ministri pre zjednotenie zákonov a organizácie správy
Hlasisti
Nositelia Radu T. G. Masaryka
Rektori Univerzity Komenského v Bratislave
Vyučujúci na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave
Absolventi Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Absolventi Viedenskej univerzity
Osobnosti z Veľkých Levár
Biely Kostol

Biely Kostol je obec na Slovensku v okrese Trnava.

Polohopis 
Obec leží v blízkosti mesta Trnava.

Dejiny 
Obec bola osídlená už v neolite, svedčí o tom sídlisko volútovej kultúry. V chotári obce sa nachádza sídlisko z doby po Veľkej Morave. Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1332, je uvedená v súpise pápežských desiatkov. Biely kostol v stredoveku zmenil viac ráz svojho majiteľa. V roku 1387 bola obec vo vlastníctve zemianskej rodiny z Lefantoviec. V roku 1497 daroval Benedikt z Lefantoviec polovicu tohto majetku Jurajovi Čechovi a Jánovi Ruchenthurstovi. Tí svoje podieli v Bielom Kostole potom darovali trnavským klariskám. Donáciou Vladislava II. sa v roku 1493 sa majiteľom obce stal Peter, gróf zo Svätého Jura a  Pezinka. Začiatkom 17. storočia bol Biely kostol vo vlastníctve Esterháziovcov, ktorí ho v roku 1630 darovali trnavským jezuitom. Jezuiti tu v roku 1719 postavili letné sídlo nazývané Albanus (nazvaného podľa jezuitskej vily neďaleko Ríma) a prestavali pôvodný kaštieľ. Budovu kaštieľa ohradili múrom s bránou orientovanou smerom ku kostolu. V roku 1711 obec vyhorela. Po roku 1768, keď vstúpil do platnosti Tereziánsky urbár, zostala obec aj naďalej vo vlastníctve trnavských jezuitov. Keď v roku 1773 rehoľu zrušili, odkúpil majetky v Bielom Kostole Anton Brunswick z Dolnej Krupej. V roku 1715 mala obec 11 daňovníkov, v roku 1828 31 domov a 229 obyvateľov, ktorí zaoberali poľnohospodárstvom a tkáčstvom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
V obci sa nachádza rímskokatolícky kostol Krista Kráľa z roku 1941 a barokový kaštieľ z roku 1719.

Významní rodáci 
 Rudolf Adamec (* 1913 - † 1944), salezián

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Trnava
Zavar

Zavar je obec na Slovensku v okrese Trnava. V obci je rímskokatolícky kostol Narodenia Panny Márie z roku 1907.

Z dvoch tretín leží v Zavarskom katastri nová fabrika firmy PSA Peugeot Citroën. Vďaka nej sa Zavar rozširuje, v najbližšej dobe má zdvojnásobiť svoj počet obyvateľov, a to jednak kvôli presťahovaniu usadlosti Prílohy do Zavara, a jednak aj kvôli novým obyvateľom z iných častí Slovenska, ktorí pracujú. Nová miestna časť, tzv. Poronda, má pojať väčšinu z týchto nových obyvateľov.

Od mája 2004 funguje v Zavare bezdrôtová Wi-Fi sieť Zavarnet, ku ktorej je pripojených viac ako 50 domácností zo Zavara a blízkeho okolia. Od mája 2006 sa stala súčasťou väčšej siete firmy TopComp, ktorá zahŕňa susedné Lovčice, Brestovany a Bučany a ďalšie okolité obce. Aktuálne v obci pôsobí spoločnosť Westcom s.r.o., ktorá poskytuje internetové pripojenie v tejto lokalite pre viac ako 1000 domácností z Trnavského kraja a okolia.

Významné osobnosti 
 Gejza Dusík – slovenský hudobný skladateľ. Patrí medzi priekopníkov slovenskej populárnej hudby
 Jozef Jablonický – slovenský historik
 Ľuboš Hanzel – slovenský futbalista
 Jozef Karol Viktorin – národný buditeľ

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Trnava
Zvončín

Zvončín (HU: Harangfalva) je obec na Slovensku v okrese Trnava.

V obci je rímskokatolícky kostol sv. Anny z roku 1794.

Poloha 
Obec sa nachádza v Trnavskej pahorkatine v blízkosti rieky Parná, asi 8 km severozápadne od mesta Trnavy, vo výške

Organizácie

Zelená pre krajší svet, o. z. 
Občianske združenie Zelená pre krajší svet so sídlom vo Zvončíne vyvíja svoju činnosť najmä vo svojej obci a v trnavskom regióne. V prípade cezhraničnej spolupráce aj mimo územia SR.

Poslanie a činnosť 
Cieľom občianskeho združenia je  zvyšovanie kvality a úrovne v oblasti kultúry, športu, aktívneho odpočinku a spoločenského života v obci a v trnavskom regióne.

Najčastejšie formy ktorými združenie pôsobí:

 mládežnícke aktivity pre rozvoj regiónu v oblasti kultúry a športu
 organizovanie kultúrnych, športových a spoločenských podujatí pre všetky skupiny občanov
 krúžková činnosť pre zmysluplné využitie voľného času
 prednášková činnosť v oblasti zdravia
 dobrovoľnícke aktivity v spolupráci s Iuventou a inými organizáciami

Najúspešnejšie podujatia združenia v obci 

 Deň detí vo Zvončíne (Fotogaléria)
 Zvončanský ples (Fotogaléria)
 Zvončanské vianočné trhy (Fotogaléria)
 Majáles (Fotogaléria)

Kontaktné údaje 
Zelená pre krajší svet, o. z.

IČO: 42 163 269

E-mail: zdruzeniezelena@gmail.com

Facebook: www.facebook.com/zelenaprekrajsisvet

Instagram: www.instagram.com/zelenaprekrajsisvet/

Občianske združenie bolo zaregistrované na Ministerstve vnútra SR dňa 24. septembra 2010

Dejiny 
História obce Zvončín je písomne zdokumentovaná až od roku 1539. V tej dobe bol pripojený k Suchej. Obec patrila k panstvu Červený Kameň.

Referencie

Externé odkazy 
oficiálna webová stránka obce Zvončín

 
Obce okresu Trnava
Dobrá Voda (okres Trnava)

O rovnomennom hrade pozri Dobrá Voda (hrad).

Dobrá Voda je obec na Slovensku v okrese Trnava.

V obci sa nachádza rímskokatolícky kostol Narodenia Panny Márie z roku 1820 a kaplnka Najsvätejšej Trojice z roku 1730.

Zaujímavosti 
Lokalita Dobrá Voda bola najaktívnejšou slovenskou seizmickou oblasťou v 20. storočí a v roku 1906 tu zaznamenali aj najsilnejšie zemetrasenie na území Slovenska v minulom storočí. Zároveň je to najbližšie seizmické územie k jadrovej elektrárni Jaslovské Bohunice.

Nad obcou sa nachádza zrúcanina hradu Dobrá voda.

V katastri obce bol odvŕtaný štruktúrny vrt DV-1 Dobrá Voda, hlboký 1140,8 m.

V roku 2022 sa tu nakrúcala reality show Farma 14.

Osobnosti 
V obci Dobrá Voda na sklonku života žil  slovenský spisovateľ a básnik Ján Hollý. Do obce prišiel po tridsaťročnom pôsobení v Maduniciach, kde pri požiari v máji 1843 prišiel o všetok svoj majetok a bol aj zranený. V tomto období požiadal cirkevnú vrchnosť o penziovanie a v núdzi sa ho ujal farár z Dobrej Vody Martin Lackovič (priateľ a bývalý spolužiak).
V Dobrej Vode pôsobil až do svojej smrti 14. apríla 1849 a je pochovaný na miestnom cintoríne.
11. mája 1854 mu odhalili nad hrobom pomník s textom od Ľudovíta Štúra a bustou od slovenského sochára Ladislava Dunajského.
Jánovi Hollému je venovaná aj Pamätná izba na farskom úrade otvorená v roku 1985. Pri odhalení pomníka hrala kapela Antona Nižňanského, učiteľa na Dobrej vode.

Obrázky

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Trnava
Turistická značkovaná trasa číslo 0701
Dolné Lovčice

Dolné Lovčice sú obec na Slovensku v okrese Trnava.

Obec leží na východnom okraji Trnavskej pahorkatiny. Stred obce leží 135 m n. m. Východná časť chotára je rovina na nive Blavy a Dudváhu, západná časť s mocnými uloženinami spraše sa rozprestiera na svahu Trnavskej pahorkatiny.

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1292, keď ju Michal, syn komesa Bacha daroval Nitrianskej kapitule. Zachovala sa pečať s nápisom SIGILLUM PAGI INFERI LOVSCZIC z roku 1633 ako dôkaz o existencii vlastnej obecnej správy. V pečati je na modrom štíte čerieslo a lemeš, pod ktorým je kytička so štyrmi stonkami ďateliny ako dôkaz poľnohospodárskeho charakteru obce. Terajší názov Dolné Lovčice sa datuje od roku 1920.

Významné osobnosti 
 Prof. PhDr. František Hrušovský (* 17. september 1903 Dolné Lovčice – † 9. september 1956, Cleveland) spisovateľ, slovenský historik, verejný činiteľ, významný predstaviteľ slovenského exilu 
 Mária Čírová (* 20. november 1988, Trnava) slovenská speváčka.
Joseph Šesták, (otec Joe Sestaka) - viceadmirál námorníctva USA, politik za Demokratickú stranu v Spojených štátoch amerických, v rokoch 2007–2011 poslanec Snemovne reprezentantov za Pensylvániu.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Zdroj 
 História obce

 
Obce okresu Trnava
Kátlovce

Kátlovce sú obec na Slovensku v okrese Trnava.

V obci je rímskokatolícky kostol Svätého Ducha z roku 1720 a futbalové ihrisko.

V obci boli na začiatku 21. storočia nájdené historické vykopávky, z obdobia neskoršieho neolitu. V obci sa nachádza základná škola spolu s materskou školou Pavla Ušáka Olivu.

Rodáci 
 Pavol Ušák Oliva (* 1914 – † 1941), slovenský básnik katolíckej moderny a rímskokatolícky kňaz
 Móric Krippel (* 1867 – † 1945), lesný inžinier, vysokoškolský pedagóg.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Trnava