joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Bobrovec (potok)

Bobrovec je potok na hornej Orave, na území okresu Námestovo. Je to pôvodne pravostranný prítok Čiernej Oravy (v súčasnosti ústi do Oravskej priehrady), meria 4,3 km a je tokom V. rádu.

Prameň 

Pramení v Podbeskydskej vrchovine na severovýchodnom svahu Bobrovského grúňa (692,8 m n. m.) v nadmorskej výške cca 675 m n. m.

Opis toku 

Najprv tečie juhovýchodným smerom, vstupuje do Oravskej kotliny a sprava priberá prítok z juhovýchodného svahu Bobrovského grúňa. Následne preteká močaristým územím s rozsiahlymi rašeliniskami, zľava priberá Mlynský potok, ktorý sa odpája od hlavného koryta Poľanového Kriváňa a potok sa stáča severojužným smerom. Po pribratí krátkeho ľavostranného prítoku prameniaceho východne od Bobrova sa stáča na juhozápad a preteká spomenutou obcou. Ústi do vodnej nádrže Orava juhozápadne od obce v nadmorskej výške približne 600 m n. m.

Iné názvy 

Bobrovecký potok
Bobrov

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Vodné toky v Podbeskydskej vrchovine
Vodné toky v Oravskej kotline
Vodné toky v okrese Námestovo
Poľanový Kriváň

Poľanový Kriváň je potok na hornej Orave, na území okresu Námestovo. Pôvodne bol pravostranný prítok Čiernej Oravy, v súčasnosti sa vlieva do Oravskej priehrady, meria 6,5 km a je tokom V. rádu.

Prameň 
Pramení v Podbeskydskej vrchovine na juhovýchodnom svahu Gluchovej (881,6 m n. m.) v nadmorskej výške približne 765 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie juhojuhovýchodným smerom, esovito sa ohýba, zľava priberá krátky prítok (668,5 m n. m.) a následne sprava Pálenicu (Páleničný Kriváň). Potom mení smer toku viac na juhovýchod, vstupuje do Oravskej kotliny, kde priberá vedľajšie rameno Žiarového Kriváňa, pričom z hlavného koryta sa oddeľuje vedľajšie rameno, ktoré tečie pod názvom Mlynský potok sprvu súbežne s hlavným korytom na juhozápad, potom sa ohýba na juhozápad a spája s korytom Bobrovca. Hlavný tok ďalej pokračuje východojuhovýchodným smerom neobývaným zamokreným územím severovýchodne od obce Bobrov, stáča sa na východ a z ľavej strany priberá svoj najvýznamnejší prítok, Žiarový Kriváň. Následne ústi do vodnej nádrže Orava v nadmorskej výške cca 600 m n. m. V období vysokého stavu vody v priehrade je dolný tok so sútokom Žiarového Kriváňa zaplavený. Pred vybudovaním priehrady do Poľanového Kriváňa ústil ešte aj ľavostranný Hraničný Kriváň.

Iné názvy 
Hlboký Kriváň
Poľana

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Vodné toky v Podbeskydskej vrchovine
Vodné toky v Oravskej kotline
Vodné toky v okrese Námestovo
Bá

Bá (angl. Baa) je administratívny atol na Maldivách. Hlavné mesto atolu je Édafusi. Skladá sa z 75 ostrovov, z toho 13 je obývaných. Počet obyvateľov je 12 170 (január 2008). Atol riadi Mohamed Mahir.  

Tento administratívny atol pozostáva z dvoch oddelených atolov:Južný Málosmadulu a atol Goidú (známy ako Horsburgh). Južný Málosmadulu je dlhý 45 a široký 30 km a pozostáva z 58 neobývaných a 8 obývaných ostrovov. 

Atol Bá je stanovený ako biodiverzitný fond Maldív pre svoju bohatosť. Včítane dlhých mangrovníkov a rôznorodosť fauny a to hlavne podmorskej v okolí ostrova (koralový život a živočíchy).

Obývané ostrovy 
 Daravandú
 Donfanu
 Édafusi
 Fehendú
 Fuladú
 Goidú
 Hitádú
 Kamadú
 Kendú
 Kihádú
 Kudarikilu
 Málos
 Tuládú

Neobývané ostrovy 
Ahivaffusi, Aidú, Anhenunfusi, Batalá, Bodufinolu, Boifusi, Dakendú, Dandú, Digufaruvinagandu, Dunikolu, Enbúdú, Fehenfusi, Finolas, Fonimagúdú, Fuladúrah kairi finonolu, Funadú, Gágandufaruhurá, Gávillingili, Gemendú, Hanifaru, Hanifarurah, Hibalhidú, Hirundú, Horubadú, Hulhudú, Innafusi, Kanifusígátu finolu, Kanifusi, Kasidúgiri, Kéodú, Kihádufaru, Kihavah-huravali, Kudadú, Kunfunadú, Landágirávaru, Lunfares, Máddú, Máfusi, Mámaduvvari, Márikilu, Madirivádú, Medufinolu, Mendú, Milaidú, Miriandú, Muddú, Mutáfusi, Nibiligá, Olugiri, Tiladú, Ufuligiri, Undúdú, Vakkaru, Velivarufinolu, Véofusi (?Vejofusí), Vinaneih-faruhurá, Vóvah

Referencie

Externé odkazy 
 Informácie ministerstva pre rozvoj o atole Rá- anglicky
 http://www.baa.gov.mv
 News report on banning the capturing of turtles
 Facts and figures about Baa Atoll

 
Atoly Maldív
Žiarový Kriváň

Žiarový Kriváň je potok na hornej Orave, vo východnej časti okresu Námestovo. Je to pôvodne ľavostranný prítok Poľanového Kriváňa, meria 6,3 km a je tokom VI. rádu.

Prameň 
Pramení v Podbeskydskej vrchovine na východnom svahu Gluchovej (881,6 m n. m.) v nadmorskej výške približne 792 m n. m., na katastrálnom území obce Bobrov.

Opis toku 
Nepriberá žiadne trvalé prítoky. Na hornom toku tečie juhojuhovýchodným smerom, na dolnom toku pokračuje smerom na juhovýchod, pričom z pravej strany sa oddeľuje vedľajšie rameno, ktoré najprv tečie súbežne s hlavným korytom, potom sa stáča na juhozápad a ústi do Poľanového Kriváňa. Následne vstupuje do Oravskej kotliny, preteká močaristým územím v lokalite Kozákovka a v nadmorskej výške cca 601 m n. m. ústi severovýchodne od obce Bobrov do Oravskej priehrady. V období nízkych vodných stavov Oravskej priehrady sa vlieva priamo do Poľanového Kriváňa.

Iné názvy 
Tenký potôčik
Ždiarový Kriváň

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Vodné toky v Podbeskydskej vrchovine
Vodné toky v Oravskej kotline
Vodné toky v okrese Námestovo
Hraničný Kriváň

Hraničný Kriváň môže označovať dva potoky na Orave:

 prítok Poľanového Kriváňa v povodí Čiernej Oravy, pozri Hraničný Kriváň (prítok Poľanového Kriváňa)
 prítok Veselianky v povodí Bielej Oravy, pozri Hraničný Kriváň (prítok Veselianky)
Hraničný Kriváň (prítok Poľanového Kriváňa)

Hraničný Kriváň () je hraničným tokom na hornej Orave, v severovýchodnej časti okresu Námestovo. Pôvodne bol potok ľavostranným prítokom Poľanového Kriváňa, avšak po vybudovaní Oravskej priehrady ústie zaliala vodná nádrž. Súčasná dĺžka toku je 6,4 km a je tokom VI. rádu.

Prameň 
Pramení v Podbeskydskej vrchovine na východnom svahu Gluchovej (881,6 m n. m.) v nadmorskej výške približne 790 m n. m., na katastrálnom území obce Zubrohlava.

Opis toku 
Na hornom toku tečie juhovýchodným smerom lesnatým prostredím, zľava priberá najprv krátky prítok, následne dlhší prítok (700,5 m n. m.) prameniaci priamo na štátnej hranici s Poľskom. Ďalej tečie potok po štátnej hranici (cca 2,1 km), pričom sprava priberá najprv prítok zo severného svahu Žiaru (769 m n. m.) a potom Pasecký potok z tej istej strany. Následne opúšťa štátnu hranicu, vteká do Oravskej kotliny, kde tečie juhojuhovýchodným smerom močaristým územím a zľava ešte priberá krátky prítok prameniaci severozápadne od kóty 621,2 m. Severovýchodne od obce Bobrov napokon ústi v nadmorskej výške cca 602 m n. m. do Oravskej priehrady.

Iné názvy 
 Hlboký Kriváň
 Krivánik
 Kokotka
 Kokotkovský potok

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Vodné toky v Podbeskydskej vrchovine
Vodné toky v Oravskej kotline
Vodné toky v okrese Námestovo
Kriváň (prítok Čiernej Oravy)

Kriváň (poľ. Krzywań) je potok na území slovenskej a poľskej Oravy, tvorí štátnu hranicu. Pôvodne bol potok pravostranným prítokom Čiernej Oravy, po vybudovaní Oravskej priehrady ústi do vodnej nádrže. Súčasná dĺžka vodného toku je 8,1 km, z toho 1,7 km je štátnou hranicou. Kriváň je tokom IV. rádu.

Prameň 

Pramení na území Poľska na severozápadnom úpätí vrchu Kriváň (poľ. Krzywań; 802,8 m n. m.), na štátnej hranici v nadmorskej výške približne 740 m n. m, západne od obce Lipnica Wielka.

Opis toku 

Od prameňa tečie najprv na východ, následne sa prechodne stáča severojužným smerom a zľava priberá prítok prameniaci západne od kóty 762,5 m., preteká lesnatým prostredím geomorfologického celku bezprostredne nadväzujúceho na slovenskú Podbeskydskú vrchovinu a výrazne meandruje. Tu sa stáča juhovýchodným smerom, priberá viaceré pravostranné prítoky zo svahov Kriváňa a zľava dlhší prítok zo západného svahu Bučníka (Góra Bucznik; 808 m n. m.) a tiež dva krátke prítoky spod kóty 738,4 m. Pri samote Winiarczykówka priberá z ľavej strany svoj najdlhší prítok (4,1 km) z východného svahu Bučníka a následne vytvára štátnu hranicu. Z ľavej strany ešte priberá krátky prítok z územia Poľska a v nadmorskej výške cca 600 m n. m. ústi do Oravskej priehrady.

Potoky na Slovensku
Potoky v Poľsku
Povodie Oravy
Vodné toky v okrese Tvrdošín
Chyžník (Chyżne)

Chyžník () je potok v Poľsku a zároveň hraničným tokom na Slovensku, v severnej časti okresu Tvrdošín. Pôvodne bol ľavostranný prítok Čiernej Oravy, v súčasnosti sa vlieva do Oravskej priehrady. Dĺžka toku je , z toho na území Slovenska cca , a je tokom V. rádu.

Prameň 
Pramení na území Slovenska severoseverozápadne od obce Hladovka v močaristom prostredí hornooravských rašelinísk, v nadmorskej výške približne

Opis toku 
Zhruba po 250 metroch od prameňa odteká na územie Poľska, kde tečie ako Jamów Chyżny severozápadným smerom. Z pravej strany priberá prítok z rašelinísk v lokalite Urbarski Las a ďalej pokračuje už pod názvom Chyżne. Stáča sa na západ a výrazne zvlneným korytom preteká okrajom obce Chyżne a zľava priberá Tokarku. Ďalej sa stáča severozápadným smerom, z ľavej strany priberá prítok vznikajúci neďaleko štátnej hranice západne od obce Chyżnik a od sútoku s ním už tečie po štátnej hranici. Zľava priberá ešte krátky prítok z územia Slovenska z lokality Surdíky a v nadmorskej výške cca  ústi do Oravskej priehrady.

Iné názvy 
 poľsky: Chyżnicki Potok
 slovensky: Chyžný potok
 horný tok: Jamów (Chyżny)

Poznámka 
Slovenský názov Chyžník (poľsky Chyżny) nesmie byť zamieňaný s názvom iného poľského potoka Chyżnik (slovensky tiež Chyžník), ktorý ústi do Čiernej Oravy cca  severnejšie.

Potoky na Slovensku
Potoky v Poľsku
Povodie Oravy
Vodné toky v Oravskej kotline
Vodné toky v okrese Tvrdošín
Blatná

Blatná môže označovať:

 vodný tok:
 prítok Hájskeho potoka v povodí Turca, pozri Blatná (prítok Hájskeho potoka)
 prítok Ľubochnianky v povodí Váhu, pozri Blatná (prítok Ľubochnianky)
 prítok Studeného potoka v povodí Oravy, pozri Blatná (prítok Studeného potoka)

 dolinu vo Veľkej Fatre, pozri Blatná (dolina)
 zámok v Česku, pozri Blatná (zámok)

 sídlo:
 mesto v Česku v okrese Strakonice, pozri Blatná (okres Strakonice)
 časť mesta Frymburk v Česku v okrese Český Krumlov, pozri Blatná (Frymburk)
 osadu obce Kožany v okrese Bardejov, pozri Blatná (Kožany)
 samotu obce Habovka v okrese Tvrdošín, pozri Blatná (Habovka)
 samotu obce Ľubochňa v okrese Ružomberok, pozri Blatná (Ľubochňa)
 samotu mesta Spišské Vlachy v okrese Spišská Nová Ves, pozri Blatná (Spišské Vlachy)
Tamagoči

Tamagoči (angl. Tamagotchi alebo Tamagotch, jap. たまごっち) je malé digitálne zvieratko vytvorené v roku 1996 Japonkou Aki Maita a predávané jednou z najznámejších japonských hračkárskych spoločností Spoločnosťou Bandai. Tamagoči má tvar malého plochého vajíčka s tromi tlačidlami (A, B a C), ktoré umožňujú užívateľovi robiť s ním niekoľko činností.
 Kŕmiť ho kusom jedla alebo sladkosťou
 Hrať s ním rôzne hry
 Čistiť neporiadok, ktorý Tamagoči urobí
 Kontrolovať jeho vek, úroveň šťastia, hladu, jeho výchovu

Skutočný pôvod slova Tamagoči je neznámy ale môžu to byť zlúčené slová tamago, čo znamená vajíčko, a tomodachi čo znamená priateľ.

Typy Tamagoči 
Sú rôzne typy Tamagoči, najznámejšie z nich sú: V1, V2, V3, V4, V4,5.

Iné hry Tamagoči

Game Boy 
Prvá hra Tamagoči pre Nintendo game boy bola vypustená naraz v Japonsku a v Spojených štátoch Tamagotchi (po japonsky Game de Hakken!! Tamagotchi) bola rovnaká ako prvé dve generácie Tamagotchi v Japonsku.

Druhá hra Game de Hakken!! Tamagotchi 2 vyšla iba v Japonsku, obsahovala postavy Mori a Umi (Lesné a Morské) Tamagotchi.

Tretia hra 'Game de Hakken!! Tamagotchi Osucchi to Mesucchi tiež vyšla iba v Japonsku, bola založená na postavách Osutchi a Mesutchi a prišla s jedinečným game Pak-om, ktorý obsahoval užívateľom vymeniteľnú batériu a bzučiak, ktorý zapípal vždy, keď si mal užívateľ zapnúť Game Boy a postarať sa o Tamagotchi. Iné hry boli vytvorené v Amerike.

Nintendo DS 
Tamagotchi Connection: Corner Shop (Tamagotchi no Puchi Puchi Omisecchi v Japonsku) je hra v ktorej hráč musí robiť rôzne úlohy aby získal Gotchi body. Táto hra bola prvá Tamagotchi hra ktorá sa nezaoberala staraním sa o virtuálne zvieratko ale zameriava sa na plnenie rôznych minihier v obchode. Cieľ hry je mať kráľovské hodnotenie ktoré sa získa tým že váš obchod navštívi Tamagotchi Princezná.

Nasledovalo to hrou Tamagotchi Connection: Corner Shop 2 (Tamagotchi no Puchi Puchi Omisecchi Gohi-kini v Japonsku)
Obsahuje nové a vylepšené obchody a asi 100 nových druhov Tamagočiov ako partnerov. Aj v tejto hre majú ako partnera Tamagočiho a vašim cieľom je obslúžiť čo najlepšie zákazníkov. V tejto hre môžu byť Goči body použité na nákup oblečenia a na nákup doplnkov do ich domovov. Časom môžu byť odomknuté nové obchody.

Wii 
Hra pre konzolu Nintendo Wii nazvaná Tamagotchi's Sparking President bola vypustená iba v Japonsku, ale v USA je plánovaný titul Tamagotchi: Party On!.

Kritika 
Na Tamagoči bolo znesené veľa kritiky, ktorá sa týkala bratia si Tamagoči do školy. Rapídne zníženie známok u niektorých žiakov spôsobilo to, že v niektorých školách bolo Tamagoči zakázané úplne. Na slovenských školách je tento problém vyriešený tak, že vo väčšine školských poriadkov je časť, ktorá zakazuje nosiť do školy predmety nesúvisiace s vyučovaním. Tamagoči treba nosiť so sebou všade, pretože môže virtuálne zomrieť. Tamagoči má však možnosť hru pozastaviť stlačením tlačidiel A a B naraz, ak je užívateľ na hlavnej obrazovke.

Externé odkazy 
 Oficiálna európska stránka Tamagoči
 Oficiálna Americká stránka Tamagoči
 Tamatalk fórum o Tamagoči

Hračky
Návestidlo

Návestidlo je technické zariadenie, pomôcka, predmet, ktorým sa dáva návesť.

Návestidlá v železničnej doprave 

Návestidlá v železničnej doprave určujú rýchlosť, alebo spôsob jazdy vozidiel na trati, alebo upozorňujú na rôzne skutočnosti (obmedzenie dopravy, dĺžka zábrzdnej vzdialenosti a podobne).

Delenie návestidiel v železničnej doprave:
 Hlavné návestidlá (svetelné, mechanické (jedno, dvoj a trojramenné))
 vchodové
 odchodové
 cestové
 oddielové
 krycie
 predzvesti
 svetelné
 mechanické
 predzvesté upozorňovadlá
 vzdialenostné upozorňovadlá
 návestidlá pre vlakové zabezpečovacie zariadenie
 návestidlá pre elektrickú prevádzku

Základná návesť vchodových, odchodových, cestových a oddielových návestidiel (okrem autobloku) je návesť Stoj. Krycie a oddielové návestidlá autobloku majú základnú návesť Voľno. Návestidlá majú náter stožiara alebo označovací pás bielo-červený nerovnakej šírky (biele majú polovičnú dĺžku ako červené – platné pre vlaky aj pre posun) alebo rovnakej šírky (platné len pre vlaky). Oddielové návestidlá autobloku majú biely náter stožiara alebo biely označovací pás. Pri takto označených návestidlách, má návesť Stoj permisívny význam.

Doprava
Námestie republiky

Námestie republiky je námestie:

 v Jelšave, pozri Námestie republiky (Jelšava)
 v Lučenci, pozri Námestie republiky (Lučenec)
 v Nových Zámkoch, pozri Námestie republiky (Nové Zámky)
 v Seredi, pozri Námestie republiky (Sereď)

Námestie Republiky je námestie:
 v Bratislave, pozri Námestie Republiky (Bratislava)

Pozri aj 
 Námestie Slovenskej republiky – námestie v Bytči

Rozlišovacie stránky – Námestia
Boltzmannova rovnica

Boltzmannova rovnica je rovnica určujúca relatívny počet atómov, ktoré sú v podmienkach termodynamickej rovnováhy v určitých stavoch excitácie. Odvodil ju Ludwig Boltzmann a má tvar:

kde  je Boltzmannova konštanta, T je absolútna teplota,  je degenerácia alebo počet stavov, ktoré majú energiu , N je celkový počet častíc:

a Z(T) sa volá distribučná funkcia, ktorá sa rovná

Termodynamika
Rovnice
Baltasar Hidalgo de Cisneros

Baltasar Hidalgo de Cisneros de la Torre (* 1758, Cartagena – † 1829) bol španielsky námorný dôstojník. Zúčastnil sa v roku 1805 bitky pri Trafalgare, a v španielskom boji proti napoleonovej invázii v roku 1808.

V roku 1809, bol ustanovený za vicekráľa Laplatského vicekráľovstva, heď nahradil Santiaga de Liniers. Bol zosadený 25. mája 1810 (májová revolúcia) skupinou lokálnych vodcov v Buenos Aires, ktorá chcela vytvoriť nezávislú vládu pre juhoamerické kolónie.

Iné projekty 

Narodenia v 1758
Úmrtia v 1829
Španielske vojenské osobnosti
Argentínski politici
Fribourg (Švajčiarsko)

Fribourg (- po francúzsky) alebo po nemecky Freiburg alebo po taliansky Friburgo je hlavné mesto švajčiarskeho kantónu Fribourg. Preteká ním rieka Saane. Je to dôležité ekonomické, administratívne a vzdelanostné centrum krajiny.

Mesto sa nachádza  juhozápade od hlavného mesta Švajčiarska Bernu. Základnou rečou je francúzština a okolo 20 % obyvateľov hovorí nemecky.

Medzi turistické destinácie patrí Staré Mesto, gotická katedrála Sv. Mikuláša a väčší počet múzeii. Mesto bolo založené v roku 1157 Bertholdom IV.

Pozri aj 
 Zoznam miest vo Švajčiarsku

 
Mestá vo Švajčiarsku
Hlavné mestá švajčiarskych kantónov
Turku

Turku (po švédsky Åbo) je mesto na juhu Fínska. Je to najstaršie a tretie najväčšie fínske mesto. Jeho prístav je jedným z najväčších a najrušnejších prístavov v krajine. 

Mesto bolo založené koncom 13. storočia a bolo hlavným mestom Fínska až do roku 1812, kedy cár Alexander I. presťahoval vládne úrady do Helsiniek.

Bratislava je od roku 1976 partnerské mestom s Turku.

V roku 2011 bolo Turku Európskym mestom kultúry.

Partnerské mestá

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 oficiálna stránka

 
Mestá vo Fínsku
Prístavné mestá vo Fínsku
Prístavné mestá Baltského mora
Hanza
Európske hlavné mestá kultúry
Francis Bouillon

Francis Bouillon (* 17. október 1975) je americký hokejový obranca, v súčasnosti hráč klubu NHL Montreal Canadiens. 

Narodil sa v roku 1975 v meste New York v USA frankokanadskej matke, otec je pôvodom z Havaja.

S hokejovou kariérou začínal v súťaži QMJHL, nastupoval za tím Laval Titan. Montreal Canadiens ho angažoval ako voľného hráča v roku 1998, v NHL krátky čas nastupoval za Nashville Predators. Za Nashville odohral 4 zápasy v sezóne 2002/03.

Je považovaný za jedného z menších hráčov v NHL, ale nebojí sa fyzických súbojov. Reprezentoval Spojené štáty na Majstrovstvách sveta v roku 2003.

Externé odkazy
 

Narodenia v 1975
Hokejisti USA
Hráči Nashville Predators
Hráči Montreal Canadiens
Roberto Baggio

Roberto Baggio (* 18. február 1967, Caldogno, Taliansko) je bývalý taliansky profesionálny futbalista. Hral za talianske národné futbalové mužstvo na troch majstrovstvách sveta a stal sa jediným talianskym hráčom, ktorý skóroval na troch majstrovstvách. V roku 1993 získal ocenenia Európsky futbalista roka a Svetový futbalista roka.

Štatistiky
Zdroj:

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka

Talianski futbalisti
Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1990
Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1994
Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1998
Hráči AC Fiorentina
Hráči Juventus FC
Hráči AC Miláno
Hráči FC Internazionale Miláno
Hráči Bologna FC 1909
Hráči Brescia Calcio
Držitelia Zlatej lopty
Reanimation

Reanimation je remix album od rockovej skupiny Linkin Park, vydaný po ich prvom albume Hybrid Theory roku 2002. Bol nahrávaný počas turné Hybrid Theory roku  2001, a obsahuje väčšinu repovaných verzií skladieb tohto ich prvého albumu a niektorých materiálov z predošlých LP platní. 

Na nahrávkach albumu sa podieľalo veľa známych producentov a hudobných umelcov, ktorí dopomohli k originálnemu vyzneniu známych skladieb albumu.

Zoznam skladieb
 „Opening“  (v podaní Mike Shinoda/ Dave Farrell) – 1:07, 105 BPM*
 „Pts.OF.Athrty (Points Of Authority)“ (v novom prevedení od Jay Gordon) – 3:45, 95 BPM
 „Enth E ND (In The End)“ (v novom prevedení od Kutmasta Kurt/ Motion Man) – 3:59, 105 BPM
 [Chali]" (Linkin Park, skit) – 0:23
 „Frgt/10 (Forgotten)“ (v novom prevedení od  Alchemist/ Chali 2na [v podaní Jurassic 5]/ Chairman Hahn) – 3:32, 95 BPM
 „P5hng Me A*wy (Pushing Me Away)“ (v novom prevedení od  Mike Shinoda/ Stephen Richards [zo skupiny Taproot]/ Brad Delson) – 4:37, 103 BPM
 „PLC.4 Mie Hæd (A Place For My Head)“ (v novom prevedení od  Amp Live/ Zion) – 4:20, 133 BPM
 „X-Ecutioner Style“  (v novom prevedení od  Sean C./ Roc Raida/ Black Thought [of The Roots])– 1:49, 93 BPM
 „H! Vltg3 (High Voltage)“ (v podaní Evidence/ Pharoahe Monch/ DJ Babu) – 3:30, 93 BPM
 [Riff Raff]" (Linkin Park, paródia) – 0:21
 „WTH>You (With You)“ (v novom prevedení od Chairman Hahn/ Aceyalone/ Mike Shinoda) – 4:12, 98 BPM
 „NTR\Mssion“ (v podaní: Mike Shinoda/ Dave Farrell) – 0:29, 105 BPM
 „PPR:Kut (Papercut)“ (v novom prevedení od: DJ Cheapshot/ Jubacca/ Rasco/ Planet Asia) – 3:26, 150 BPM
 „Rnw@y (Runaway)“ (v novom prevedení od:  Backyard Bangers/ Phoenix Orion) – 3:13, 109 BPM
 My<DSMBR (My December)" (v novom prevedení od:  Mickey P./ Greg Kurstin / Kelli Ali) – 4:17, 105 BPM
 „[Stef]“ (Linkin Park, paródia) – 0:10
 „By_Myslf (By Myself)“ (v novom prevedení od  Josh Abraham/ Mike Shinoda/ Stephen Carpenter [zo skupiny Deftones]) – 3:42, 103 BPM
 Kyur4 TH Ich (Cure For The Itch)" (v novom prevedení od: Chairman Hahn) – 2:32, 102 BPM
 „1Stp Klosr (One Step Closer)“ (v novom prevedení od: The Humble Brothers/ Jonathan Davis [zo skupiny KoЯn]) – 5:46, 95 BPM
 „KRWLNG (Crawling)“ (v novom prevedení od  Mike Shinoda/ Dave Farrell/ Aaron Lewis [of Staind]) – 5:42, 100 BPM

Bonusy pre iTunes 
 „One Step Closer“ (koncertná verzia LP Underground Tour 2003) - 3:42
 „Buy Myself“ (v novom prevedení od Marilyn Manson) - 4:16 (Tiež na Pts.Of.Athrty/ H! Vltg3 a japonskej verzii albumu)
 „My December“ (koncertná verzia Projekt Revolution Tour 2002) - 4:27
BPM (Beats Per Minute) - úderov za minútu

Albumy Linkin Park
Hudobné albumy z 2002
Remixy
Pat

Pat môže byť:
 remíza v šachu, pozri Pat (šach)
 obec v Maďarsku, pozri Pat (Maďarsko)

Pozri aj 
 Pat a Mat (staršie …A je to!), český animovaný seriál
Polárna noc

Polárna noc je obdobie, kedy Slnko nevychádza nad obzor (horizont) viac ako 24 hodín. Nastáva vo vnútri polárnych kruhov. Na obidvoch polárnych kružniciach nastane polárna noc len raz do roka a trvá presne 24 hodín. Čím viac sa pozorovateľ blíži od polárnych kružníc k pólom, tým je trvanie polárnej noci dlhšie. Na geografických póloch trvá polárna noc neprestajne 6 mesiacov a rovnako dlho potom trvá aj polárny deň. 

Názov polárna noc môže byť zavádzajúci, pretože naznačuje úplnú tmu. V skutočnosti sa ale Slnko tak približuje k horizontu, hoci nad horizont nevystúpi, že nastane súmrak a obloha nadobúda svetlejší odtieň. V blízkosti polárnej kružnice je toľko svetla, že viditeľnosť sa približuje viditeľnosti v čase skutočného dňa, kedy je Slnko nad obzorom.

Príčina vzniku 

Za vznik polárneho dňa aj noci môže sklon zemskej osi. Zemská os zviera s kolmicou na ekliptiku uhol približne 23,5°. Keďže Zem je guľatá, v čase, keď Slnko osvetuje kolmo najjužnejšiu rovnobežku, ktorú osvetliť dokáže – obratník Kozorožca, najsevernejšia rovnobežka, na ktorú ešte dokáže Slnko dosvietiť, sa nachádza o 90° severnejšie. Je to rovnobežka 66,5°. Táto rovnobežka sa nazýva severná polárna kružnica. Dátum, kedy na nej nevyjde Slnko nad obzor je väčšinou 21. december – deň zimného slnovratu. Slnko samozrejme v ten deň nevyjde ani nikde inde vo vyšších zemepisných šírkach, až po pól. V deň letného slnovratu, 21. júna je to opačne a polárna noc nastane od južnej polárnej kružnice vyššie. Medzi polárnou kružnicou a pólmi nastáva obdobie niekoľkých dní, kedy je polárna noc, potom nasleduje niekoľko dní obsahujúcich východy aj západy Slnka a napokon niekoľko dní, kedy Slnko nezapadne pod obzor – polárnych dní. Čím bližšie sa určité miesto náchádza k pólu, tým viac je na ňom v priebehu roka polárnych dní a polárnych nocí. Na severnom póle začína polárna noc 23. septembra a končí 21. marca. Na južnom póle je to opačne.

Pozri aj 
 polárny deň
 letný slnovrat
 zimný slnovrat
 rovnodennosť
 noc
 súmrak

Iné projekty 

Astronómia
Alexej Viačeslavovič Kovaľov

Alexej Viačeslavovič Kovaľov, rus. Алексей Вячеславович Ковалёв,  (* 24. február 1973, Togliatti, Sovietsky zväz) je bývalý profesionálny ruský hokejista. Hrával na pozícií pravého krídelníka, bol reprezentantom Ruska a nosil číslo 27.

Bol draftovaný v prvom kole v roku 1991 tímom New York Rangers. Za svoju kariéru nastupoval v NHL za kluby New York Rangers, Pittsburgh Penguins, Montreal Canadiens, Ottawa Senators a Florida Panthers. Vyhral zlatú medailu na olympijských hrách v roku 1992 v Albertville a bronz na ZOH 2002.

V roku 2011 ukončil svoju aktívnu kariéru v NHL.

Referencie

Externé odkazy 
 

Ruskí hokejisti
Olympijskí víťazi v ľadovom hokeji
Majstri sveta v ľadovom hokeji
Bronzoví olympijskí medailisti v ľadovom hokeji
Ruskí bronzoví olympijskí medailisti
Hráči New York Rangers
Hráči Pittsburgh Penguins
Hráči Montreal Canadiens
Hráči Ottawa Senators
Hráči Florida Panthers
Hokejisti draftovaní klubom New York Rangers
Víťazi Stanleyho pohára
Účastníci MS v hokeji 1992
Účastníci MS v hokeji 1999
Účastníci MS v hokeji 2005
Édafusi

Édafusi () je jedným z obývaných ostrovov na atole Bá na Maldivách. Je hlavným mestom atolu Bá. Počet obyvateľov je 2 794 (jún 2006), dĺžka ostrova 750 m, šírka 400 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 112,79 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Édafusi - anglicky

Ostrovy atolu Bá
Bohuslav Sobotka

Mgr. Bohuslav Sobotka (* 23. október 1971, Telnice) je český politik. V rokoch 20132017 bol 11. predsedom vlády Česka. V rokoch 20022006 bol ministrom financií Česka. Od marca 2011 do júna 2017 bol predsedom Českej strany sociálnodemokratickej (ČSSD). V období od parlamentných volieb 2010 do zvolenia za predsedu bol poverený vedením strany.

V parlamentných voľbách v októbri 2017 utrpela ČSSD porážku. Získala iba 7,2 % hlasov a 15 poslaneckých mandátov z 200.

Život 
V 1990 absolvoval Gymnázium v Bučoviciach, následne Právnickú fakultu Masarykovej Univerzity v Brne. S manželkou Olgou má syna Davida.

Politická kariéra 
Po roku 1989 sa podieľal na obnovení činnosti Českej strany sociálne demokratickej v Brne a vo Vyškove. V roku 1990 bol jeden zo zakladajúcich členov Mladých sociálnych demokratov. V roku 1996 bol prvýkrát zvolený do poslaneckej snemovne na kandidátke ČSSD. Poslancom za ČSSD bol opätovne zvolený v rokoch 1998, 2002 a 2006. 

Sobotka bol 15. júla 2002 menovaný ministrom financií vo vláde Vladimíra Špidlu. Túto funkciu zastával aj vo vládach Stanislava Grossa a Jiřího Paroubka, ktoré krátko pôsobili po odstúpení Špidlu z úradu. Od roku 2003 je členom predsedníctva ČSSD.

Kritika 
Je mu vyčítané, že na funkciu ministra financií nemal ekonomické vzdelanie a mimopolitickú profesionálnu prax.

Zdroj 
 Životopis, z ktorého pôvodne čerpal tento článok

Predsedovia vlády Česka
Politici ČSSD
Ministri financií Českej republiky
Sunny Day (album)

Sunny Day je prvý štúdiový album slovenskej speváčky Zdenky Prednej, ktorý vydalo hudobné vydavateľstvo Sony BMG v roku 2005. 

Album v štýle funky s elektronickým nádychom pozitívne prijali nielen fanúšikovia, ale aj hudobní kritici. Prvý singel „Len ty smieš" sa dlho držal na najvyšších priečkach hranosti v slovenských rádiách. Rovnaký úspech zopakovala Zdenka aj so svojim druhým nasadeným singlom „Vietor", ktorý naspievala so speváčkou Tinou. K singlu bol natočený aj Zdenkin prvý hudobný videoklip. Autormi hudby sú Slavo Solovič a Peter Graus, texty (okrem dvoch skladieb) napísala Zdenka Predná.

Album Sunny Day pokrstili členovia kapely Para a Tina, ktorí jej pripravili veľké prekvapenie - vybehli na pódium s papierovými maskami na tvárach so speváčkinou podobizňou! Album Sunny Day získal zlatú platňu. 

Na jar roku 2006 začala Zdenka v niekoľkých slovenských mestách svoje turné nazvané Sunny Day Tour 2006, kde jej predskokana robila Tina so svojou kapelou.

Zoznam skladieb 
 „Sometimes“  (Slavo Solovic / Zdenka Predná)
 „Len ty smieš“  (Peter Graus / Zdenka Predná) 
 „Opretá o sny“  (Slavo Solovic / Zdenka Predná)
 „Silence“  (Milan Adamec / M. Mičatek)
 „Z každého niečo“  (Slavo Solovic / Zdenka Predná)
 „Vody sú pomalé“  (Peter Graus / Zdenka Predná) 
 „Sunny day“  (Slavo Solovic / J. Adamová)
 „Shake it“  (Slavo Solovic / Zdenka Predná)
 „Vietor“  (Marián Kachút / Zdenka Predná)
 „Vo vode“  (Slavo Solovic / Zdenka Predná)
 „Funky feet“  (Slavo Solovic / Zdenka Predná)

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka - zdenkapredna.sk/music.php

Debutové albumy
Hudobné albumy z 2005
Albumy Zdenky Prednej
Zdenka Predná (album)

Zdenka Predná je druhý štúdiový album slovenskej speváčky Zdenky Prednej, ktorý vydalo hudobné vydavateľstvo Sony BMG 26. marca 2007. 

Prvým singlom albumu sa stala pieseň „Keď to nejde“. Na albume sa tentoraz nenachádza žiadny duet a celý je oveľa akustickejší než predosšlý album Sunny Day. Hudobne sa na albume podieľal ten istý tím ľudí ako na debute. Jeho jadro tvorili Slávo Solovič, Milan Adamec a Peter Graus. Texty si vo väčšej miere Zdenka napísala sama.

Zoznam skladieb 
 „Máš sa rád?“ - 3:33  (Marián Kachút / Zdenka Predná)  	
 „Som na nej závislá“ - 3:34  (Marián Kachút / Zdenka Predná)  
 „Rosou“ - 3:47  (Marián Kachút / Zdenka Predná) 
 „Letný tieň“ - 3:54  (Milan Adamec / Zdenka Predná)  
 „Keď to nejde“ - 3:12  (Peter Graus, Marián Kachút / Zdenka Predná)  
 „Kam má ísť?“ - 3:23  (Marián Kachút / Zdenka Predná) 
 „Neviditeľná“ - 3:38  (Milan Adamec, Slavo Solovic / Zdenka Predná)  
 „22:22“ - 3:56  (Milan Adamec / Zdenka Predná)  
 „Ponad maky“ - 3:25  (Marián Kachút / Zdenka Predná)  
 „V melónovom zrnku“ - 3:59  (Marián Kachút / Zdenka Predná)  
 „Bežné veci“ - 4:07  (Slavo Solovic / Zdenka Predná)  
 „Vietor“ (m.a.t. edition) - 4:38  (Marián Kachút / Zdenka Predná)

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka - zdenkapredna.sk/music.php

Hudobné albumy z 2007
Albumy Zdenky Prednej
Frank Gehry

Frank O. Gehry alebo Frank Owen Gehry rodený Frank Goldberg (* 28. február 1929, Toronto, Kanada) je americký architekt, víťaz Pritzkerovej ceny, známy ako jeden z autorov Tancujúceho domu. Od roku 1947 žije v Los Angeles, kde sa prisťahoval s rodinou.

V roku 1951 absolvoval štúdium architektúry na University of Southern California, potom stáž u architekta Victora Gruena v Los Angeles. V rokoch 1956/57 študoval urbanizmus na Graduate School of Design Harvardovej univerzity, 1957/58 spoločná prax s architektami Pereirom a Luckmanom v Los Angeles), v roku 1961 prax s architektom André Remondetom v Paríži. 

V roku 1962 založil firmu Frank O. Gehry Associates v Los Angeles.

Projekty a realizácie (výber) 

 Millennium Park – Chicago, Illinois, USA – 2004
 Walt Disney Concert Hall – Los Angeles, California, USA – 2003
 DZ Bank – Berlín, Nemecko – 2001
 E. M. P. (Experience Music Project) – Seattle, Washington, USA – 2000
 Guggenheimovo múzeum v Bilbau – Bilbao, Španielsko – 1997
 Tancujúci dom, spolu s Vladom Milunićom – Praha – 1996
 Centrum Vitra – Birsfelden, Švajčiarsko – 1994
 American Center – Paríž, Francúzsko – 1994
 Chiat Day – Venice, Kalifornia, USA – 1991
 Vitra Design Museum – Weil am Rhein, Nemecko – 1989
 Schnabel Residence – Brentwood, Kalifornia, USA – 1989
 Engineering Center University of California – Irvine, Kalifornia, USA – 1988
 Edgemar Development – Santa Monica, Kalifornia, USA – 1988
 Santa Monica Place – Santa Monica, Kalifornia, USA – 1980

Ceny 
 Pritzkerova cena (1989)
 Praemium Imperiale (1992)
 Zlatá medaila AIA (1999)
 Zlatá medaila RIBA (2000)

Iné projekty

Externé odkazy 
 http://www.gehrypartners.com – architektonická firma
 http://www.gehrytechnologies.com – technologická firma
 Frank Owen Gehry

Architekti USA
Laureáti Pritzkerovej ceny
Nositelia Wolfovej ceny za umenie
Absolventi University of Southern California
Naturalizované osobnosti USA
Osobnosti z Toronta
Dekonštruktivizmus
Newsweek

Newsweek je americký spravodajský týždenník vydávaný v New Yorku. Distribuuje sa po celých Spojených štátoch i celosvetovo v štyroch anglických verziách a ďalších jazykových mutáciách. Je druhým najväčším týždenníkom v USA. Väčšinu svojej existencie nasleduje týždenník Time v náklade a v príjmoch z reklamy, i keď obidva sú oveľa väčšie ako tretí v poradí U.S. News & World Report.

Dejiny 
Pôvodný magazín "News-Week" založil Thomas J.C. Martyn 17. februára 1933. Na obálke bolo umiestnených sedem fotografií z týždenných udalostí, slúžiacich ako lákadlo. Vydanie stálo 10 centov za kus a vyšlo v náklade 50.000 výtlačkov. V roku 1937 sa šéfredaktorom a prezidentom časopisu stal Malcolm Muir. Muir zmenil meno na Newsweek, zdôraznil vysvetlované príbehy, zaviedol samostatné stĺpčeky i prvé medzinárodné vydanie. Postupne rozšíril spektrum tém časopisu, od aktuálnych tém a analýz po recenzie a komentáre. Týždenník v roku 1961 kúpila vydavateľská firma Washington Post Company, vydávajúca tiež denník The Washington Post. Newsweek je pokladaný za najliberálnejší z troch najväčších týždenníkov podľa prieskumu University of California, Los Angeles.

Ku koncu roku 2012 však v USA prestal vychádzať v papierovej podobe a presunul sa výlučne na internet. Za posledných sedem rokov totiž stratil polovicu čitateľov a zisky z reklamy klesli o 80 percent.

Ešte v roku 2003 bol celosvetový náklad 4 milióny výtlačkov, z toho 2,7 miliónov v USA; v roku 2010 sa celosvetovo vytlačilo len 1,5 milióna kusov.

Distribúcia a pobočky 
Newsweek vychádza každý týždeň v 190 krajinách sveta. V japonskej lokálnej verzií vychádza od roku 1986, v kórejskej od roku 1991 a španielskej od roku 1996. Od 6. júna 2000 začal vychádzať v arabskej jazykovej mutácii a v tom istom roku v poľskej. V roku 2002 začal s distribúciou v Hongkongu a kontinentálnej Číne, v roku 2004 vyšla prvá ruská verzia a v roku 2006 začala vychádzať verzia v Argentíne.
Spoločne so sieťou rádií Jones Radio Network funguje stanica "Newsweek on Air".

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka Newsweek
 Podcast Newsweek on Air

Newsweek
Goidú (Bá)

Goidú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Bá na Maldivách. Počet obyvateľov je 662 (jún 2006), dĺžka ostrova 2 130 m, šírka 1 580 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 94,33 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Goidú - anglicky

Ostrovy atolu Bá
Kendú

Kendú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Bá na Maldivách. Počet obyvateľov je 1 048 (jún 2006), dĺžka ostrova 575 m, šírka 350 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 133,23 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Kendú - anglicky

Ostrovy atolu Bá
Kihádú

Kihádú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Bá na Maldivách. Počet obyvateľov je 403 (jún 2006), dĺžka ostrova 780 m, šírka 480 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 122,75 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Kihádú - anglicky

Ostrovy atolu Bá
Kudarikilu

Kudarikilu () je jeden z obývaných ostrovov na atole Bá na Maldivách. Počet obyvateľov je 535 (jún 2006), dĺžka ostrova 520 m, šírka 370 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 133,37 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Kudarikilu - anglicky

Ostrovy atolu Bá
Málos (Bá)

Málos () je jeden z obývaných ostrovov na atole Bá na Maldivách. Počet obyvateľov je 545 (jún 2006), dĺžka ostrova 7 650 m, šírka 500 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 114,67 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Málos - anglicky

Ostrovy atolu Bá
Kurendú

Kurendú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Lavijani na Maldivách. Počet obyvateľov je 1 800 (jún 2006), dĺžka ostrova 650 m, šírka 375 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 152,58 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Kurendú - anglicky

Ostrovy atolu Lavijani
Máfiláfusi

Máfiláfusi () je jeden z obývaných ostrovov na atole Lavijani na Maldivách. Počet obyvateľov je 42 (sčítanie v roku 2000 ), dĺžka ostrova 2 300 m, šírka 300 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 133,25 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Máfiláfusi - anglicky

Ostrovy atolu Lavijani
Frank Dancevic

Frank Dancevic (* 26. september 1984, Niagara Falls, Ontário) je súčasný kanadský profesionálny tenista. Počas svojej kariéry ešte nevyhral ani jeden turnaj ATP.

Finálové účasti na turnajoch ATP (2)

Dvojhra - prehry (1)

Štvorhra - prehry (1)

Iné projekty

Externé odkazy 

Kanadskí tenisti
Kanadské osobnosti srbského pôvodu
Osobnosti z Niagara Falls (Ontário)
Old Trafford

Old Trafford (Sirom Bobby Charltonom prezývaný The Theatre of Dreams (Divadlo snov) je anglický futbalový štadión vo Veľkom Manchestri, na ktorom svoje domáce zápasy hráva Manchester United. Štadión je domovským stánkom Manchestru United od roku 1910, okrem  8-ročnej absencie v rokoch 19411949, keď bol následkom 2. svetovej vojny zbombardovaný a musel byť opravený. Vtedy si United delili dnes už neexistujúci štadión Maine Road s mestským rivalom Manchester City. Architektom "Divadla snov" je Archibald Leitch. 

V roku 2012 sa tu uskutočnili zápasy futbalového turnaja Letnej olympiády v Londýne.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Old Traford na stránke Manchesteru United 

Futbalové štadióny v Anglicku
Športoviská na Letných olympijských hrách 2012
Architektúra z 1910
Šport v Manchestri
Manchester United FC
Čeľustnatce

Čeľustnatce (iné názvy: čeľusťovce, čeľustnaté, čeľustn(at)é stavovce, čeľusťovité stavovce  ; lat. Gnathostomata) je veľký taxón (obyčajne nadtrieda) stavovcov. Je opakom taxónu bezčeľustnatce, čiže zahŕňa stavovce s vyvinutými čeľusťami. Čeľustnatce okrem štvornožcov sa tradične označujú aj ako čeľustn(at)é ryby.

Čeľustnatce v širšom zmysle 
V širšom (zriedkavom) ponímaní čeľustnatce (resp. vyššie uvedené synonymá; lat. Gnathostamata) zahŕňajú aj ostrakodermy a (prípadne) konodonty, čiže zahŕňajú aj celé bezčeľustnatce okrem kruhoústnic v užšom zmysle (teda okrem mihúl a sliznatiek). Dôvod pre takéto použitie je ten, že takto definovaný taxón (pravdepodobne) vývojovo tvorí prirodzenú skupinu. Nasledujúci text článku sa zaoberá len čeľustnatcami v užšom zmysle, čiže bez ostrakoderm a konodontov.

Systematika čeľustnatcov v užšom zmysle 
Z vývojového hľadiska patria pod bezčeľustnatce, ale tradične sa zaraďujú oddelene.

Čeľustnatce pozostávajú z nasledujúcich taxónov: †plakodermy, drsnokožce,  †akantódy, kostnaté ryby a štvornožce (=najmä obojživelníky, plazy, vtáky a cicavce). Podrobnosti systému pozri v článkoch stavovce a štvornožce.

Tradične sa čeľustnatce delia na:
 čeľustnaté ryby (t.j. plakodermy, drsnokožce, akantódy a kostnaté ryby)
 štvornožce.

Zdroje

Iné projekty
Čečejovský potok

Čečejovský potok je potok na východnom Slovensku, vo východnej Turni, na území okresu Košice-okolie. Je to pravostranný prítok Idy, meria 24,7 km a je tokom VI. rádu.

Prameň 
Pramení na južnom okraji Volovských vrchov na južnom svahu Kobylej hory (882,0 m n. m.) v rovnomennej lokalite, v nadmorskej výške približne 650 m n. m.

Smer toku 
Na hornom toku tečie viac-menej severojužným smerom, pod obcou Rudník sa oblúkom stáča na juhovýchod. Medzi sútokmi so Zlatínom a Šemšianskym potokom pokračuje juhojuhovýchodným smerom cez Rudnícku dolinu, následne rozširuje koryto a prechodne tečie na juhojuhozápad. Pri osade Seleška sa opätovne vyrovnáva severojužným smerom, pod obcou Čečejovce  sa najprv stáča na juhozápad a napokon na západ. Po pribratí Mokranského potoka tečie na krátkom úseku k ústiu na juhozápad.

Geomorfologické celky 
Volovské vrchy, podcelok Kojšovská hoľa
Košická kotlina, podcelky Medzevská pahorkatina a Košická rovina

Prítoky 
pravostranné: potok z lokality Čerešňová, prítok (287,4 m n. m.) z lokality Lúčky, Seleška, občasný prítok z JJZ úbočia Zvonárky (292,5 m n. m.), Mokranský potok
ľavostranné: prítok zo západného svahu Žabej skaly (687,3 m n. m.), prítok z lokality Suchý vrch, Stavenec, Lesný potok, Zlatín (241,0 m n. m.), Šemšiansky potok

Ústie 
Do Idy sa vlieva severovýchodne od obce Janík v rovinatej poľnohospodárskej krajine, v nadmorskej výške cca 184,5 m n. m.

Obce 
Rudník
Paňovce
Čečejovce
Mokrance (v južnej časti chotára, nepreteká intravilánom)

Potoky na Slovensku
Povodie Bodvy
Vodné toky v okrese Košice-okolie
Gáfaru

Gáfaru () je jeden z obývaných ostrovov na atole Káfu na Maldivách. Počet obyvateľov je 1 135 (jún 2006), dĺžka ostrova 525 m, šírka 300 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 63.5 km.

Externé odkazy 
 Informácie ministerstva pre rozvoj o Gáfaru - anglicky

Ostrovy atolu Káfu
Guraidú (Káfu)

Guraidú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Káfu na Maldivách. Počet obyvateľov je 1 484 (jún 2006), dĺžka ostrova 675 m, šírka 500 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 31,88 km.

Externé odkazy 
 Informácie ministerstva pre rozvoj o Guraidú - anglicky

Ostrovy atolu Káfu
Hurá

Hurá () je jeden z obývaných ostrovov na atole Káfu na Maldivách. Počet obyvateľov je 748 (jún 2006), dĺžka ostrova 850 m, šírka 300 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 21,2 km.

Externé odkazy 
 Informácie ministerstva pre rozvoj o Hurá - anglicky

Ostrovy atolu Káfu
Kásidú

Kásidú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Káfu na Maldivách. Počet obyvateľov je 1 961 (jún 2006), dĺžka ostrova 2 825 m, šírka 1 025 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 87,54 km.

Nachádza sa ako jediný ostrov na rovnomennom atole, no administratívne patrí pod atol Káfu. Je piatym najväčším ostrovom v súostroví Maldív. Je dobre známy kokosovými orechmi.

Externé odkazy 
 Informácie ministerstva pre rozvoj o Kásidú - anglicky

Ostrovy atolu Káfu
Racibor

Racibor je potok na dolnej Orave, na území okresu Dolný Kubín. Je to pravostranný prítok Oravy, meria 4,3 km a je tokom IV. rádu.

Prameň 
Pramení v Oravskej Magure, v podcelku Kubínska hoľa, priamo pod hlavným hrebeňom pohoria, východne od Dvoch pňov (1 204,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 140 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie sprvu na juhovýchod, potom sa prechodne stáča na juh, z pravej strany priberá prítok (1,7 km) spod Dvoch pňov (1 204,2 m n. m.) a spoločne vytvárajú vejárovitú štruktúru toku s početnými prítokmi v pramennej oblasti. Následne sa potok stáča na juhovýchod a pokračuje v Oravskej vrchovine. Pri horárni Zadný Racibor priberá pravostranný prítok zo severného svahu Sopúškov (769,9 m n. m.) a na dolnom toku, pri horárni Predný Racibor, ďalší pravostranný prítok spod kóty 759,5 m. Vzápätí sa medzi Širokou a Oravským Podzámkom vlieva v nadmorskej výške cca 497 m n. m. do Oravy.

Iné názvy 
Raciborský potok
Vyšná Kňažia

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Vodné toky v Oravskej Magure
Vodné toky v Oravskej vrchovine
Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Račová

Račová je potok na dolnej Orave, v severnej časti okresu Dolný Kubín. Je to pravostranný prítok Oravy, meria 5,7 km a je tokom IV. rádu. Na sútoku Oravy s Račovou leží Oravský Podzámok.

Prameň 
Pramení v Oravskej Magure, v podcelku Budín, na severozápadnom svahu Javorovej (1 076 m n. m.) v nadmorskej výške cca 900 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie juhozápadným smerom, výrazne esovito sa stáča a z pravej strany priberá prítok z južného svahu Poľany (898,9 m n. m.). Potom vstupuje do Oravskej vrchoviny, zľava priberá prítok zo západného svahu Javorovej a z tej istej strany tiež krátky prítok spod Bobkova. Následne vyberá významný pravostranný prítok (1,8 km) z východného svahu Príslopu (1 032,1 m n. m.) s výrazným vejárov početných prítokov. Ďalej vytvára oblúk ohnutý na západ, z pravej strany priberá svoj najdlhší prítok (583,1 m n. m.; 2,4 km) prameniaci východne od kóty 1 159,6 m, vzápätí z tej istej strany krátky prítok prameniaci východne od kóty 830,8 m a pokračuje juhojuhovýchodným smerom. Na dolnom toku priberá postupne niekoľko prítokov: ľavostranný spod Uhliska, pravostranný spod kóty 759,2 m, opäť ľavostranný zo severozápadného svahu Drviska (733,2 m n. m.) a napokon krátky pravostranný prítok spod kóty 759,2 m. Potom preteká intravilánom obce Oravský Podzámok, podteká hradné bralo Oravského hradu na ľavom brehu a v blízkosti centra obce ústi v nadmorskej výške 502 m n. m. do Oravy.

Potok sprevádza štátnu cestu I/78 zo sedla Príslop (807,7 m n. m.) do Oravského Podzámku a na dolnom toku križuje cestu I/59.

Iné názvy 
Racová
horný tok: Dolu Bučinami

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Vodné toky v Oravskej Magure
Vodné toky v Oravskej vrchovine
Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Lubuské vojvodstvo

Lubuské vojvodstvo  je jedným zo 16 vojvodstiev Poľska. Nachádza sa na západe krajiny.Vzniklo v roku 1999 na území vojvodstiev: gorzowského, zielonogórského a časti leszczyńského.Vojvodstvo susedí s:
 Dolnosliezskym vojvodstvom
 Veľkopoľskym vojvodstvom
 Západopomoranskym vojvodstvom
 Nemeckom

Powiaty mestské 
Zoradené podľa počtu obyvateľov z 31. decembra 2004:
 Gorzów Wielkopolski - 125 578
 Zielona Góra - 118 516

Powiaty dedinské 
 Powiat żarski - 99 093
 Powiat zielonogórski - 88 935
 Powiat nowosolski - 86 793
 Powiat żagański - 82 615
 Powiat gorzowski - 64 673
 Powiat międzyrzecki - 58 335
 Powiat krośnieński - 56 813
 Powiat świebodziński - 56 213
 Powiat strzelecko-drezdenecki - 50 356
 Powiat słubicki - 46 919
 Powiat wschowski - 38 939
 Powiat sulęciński - 35 390

Mestá 
Vo vojvodstve je 42 miest, z nich dve majú práva powiat (Gorzów Wielkopolski, Zielona Góra). Mestá sú zoradené podľa počtu obyvateľov, podľa GUS z 31. decembra 2010. V zátvorke je uvedená rozloha mesta.

  Gorzów Wielkopolski – 125.394 (86,03 km²)
  Zielona Góra – 118.221 (58,32 km²)
  Nowa Sól – 40.451 (21,56 km²)
  Żary – 39.051 (33,24 km²) 
  Żagań – 26.253 (39,92 km²)
  Świebodzin – 21.649 (10,54 km²)
  Międzyrzecz – 18.472 (10,26 km²)
  Słubice – 18.148 (19,20 km²)
  Kostrzyn nad Odrą – 17.704 (46,17 km²)
  Gubin – 17.055 (20,68 km²)
  Sulechów – 17.046 (6,80 km²)
  Lubsko – 14.737 (12,56 km²)
  Wschowa – 14.600 (8,38 km²)
  Szprotawa – 12.683 (10,94 km²)
  Krosno Odrzańskie – 12.145 (8,11 km²)
  Drezdenko – 10.347 (10,74 km²)
  Strzelce Krajeńskie – 10.129 (4,94 km²)
  Skwierzyna – 10.098 (35,69 km²)
  Sulęcin – 10.016 (8,56 km²)
  Kożuchów – 9.624 (5,95 km²)
  Witnica – 6.890 (8,21 km²)
  Rzepin – 6.697 (11,42 km²)
  Zbąszynek – 5.105 (2,76 km²)
  Nowogród Bobrzański – 5.042 (14,63km²)
  Jasień – 4.538 (3,05 km²)
  Bytom Odrzański – 4.496 (2,36 km²)
  Babimost – 4.177 (3,62 km²)
  Czerwieńsk – 4.152 (9,22 km²)
  Iłowa – 3.985 (9,11km²)
  Sława – 3.907 (14,31 km²)
  Ośno Lubuskie – 3.812 (8,01 km²)
  Kargowa – 3.643 (4,15 km²)
  Małomice – 3.639 (5,20 km²)
  Gozdnica – 3.490 (23,97 km²)
  Dobiegniew – 3.186 (5,69 km²)
  Cybinka – 2.947 (5,32 km²)
  Nowe Miasteczko – 2.819 (3,39 km²)
  Łęknica – 2.649 (16,40 km²)
  Torzym – 2.479 (9,11 km²)
  Trzciel – 2.371 (3,03 km²)
  Lubniewice – 1.933 (12,11 km²)
  Szlichtyngowa – 1.354 (1,55 km²)

Ochrana prírody 
Na území vojvodstva je 51 rezervácií, chránených je 1 510 prírodných pamiatok.

Národné parky 
 Drawieński Park Narodowy
 Park Narodowy Ujście Warty

Chránené krajinné oblasti 
 Barlinecko-Gorzowski Park Krajobrazowy
 Gryżyński Park Krajobrazowy
 Krzesiński Park Krajobrazowy
 Łagowski Park Krajobrazowy
 Park Krajobrazowy Łuk Mużakowa
 Park Krajobrazowy Ujście Warty
 Przemęcki Park Krajobrazowy
 Pszczewski Park Krajobrazowy

Iné projekty

Externé odkazy 
 Úrad maršálka vojvodstva
 Úrad vojvodstva
Skalický potok (prítok Oravy)

Skalický potok je potok na dolnej Orave, v severnej časti okresu Dolný Kubín. Je to pravostranný prítok Oravy, má dĺžku 3,6 km a je tokom IV. rádu.

Prameň 
Pramení v Oravskej Magure, v podcelku Budín, na južnom svahu Javorovej (1 076 m n. m.) v nadmorskej výške cca 940 m n. m.

Opis toku 
Potok tečie na hornom toku juhovýchodným smerom, vstupuje do Oravskej vrchoviny, sprava priberá prítok spod Javorovej, potom zľava prítok zo západného svahu Príkreho (811,7 m n. m.) a znovu sprava prítok z východného svahu Skalice (862,7 m n. m.). Následne pokračuje severojužným smerom, podteká štátnu cestu I/59 a v blízkosti obce Horná Lehota sa v nadmorskej výške približne 517 m n. m. vlieva do Oravy.

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Vodné toky v Oravskej Magure
Vodné toky v Oravskej vrchovine
Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Dubový potok (prítok Oravy)

Dubový potok je potok na dolnej Orave, v severnej časti okresu Dolný Kubín. Je to pravostranný prítok Oravy, meria 4,3 km a je tokom IV. rádu.

Prameň 
Pramení v Oravskej Magure, v podcelku Budín, na južnom svahu Čistého grúňa (1 082,2 m n. m.) v oblasti Pálenice, v nadmorskej výške približne 980 m n. m.

Opis toku 
Najprv tečie juhovýchodným smerom, v pramennej oblasti priberá krátky prítok zľava z oblasti Pálenice a vstupuje do Oravskej vrchoviny. Ďalej pokračuje juhojuhovýchodným smerom, z ľavej strany priberá najprv prítok z južného svahu Bacharovej (971,6 m n. m.) a potom zo severného svahu Stojkova (810,3 m n. m.). Na dolnom toku už tečie severojužným smerom, sprava priberá krátky prítok zo severovýchodného svahu Vrátní (783,8 m n. m.) a na okraji obce Sedliacka Dubová ústi v nadmorskej výške cca 519 m n. m. do Oravy.

Iné názvy 
Dubovský potok
nárečovo: Dubouskí potok, Duboví potok

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Vodné toky v Oravskej Magure
Vodné toky v Oravskej vrchovine
Vodné toky v okrese Dolný Kubín