Endre Szőnyi

Endre Lipót Szőnyi alebo Andrej Leopold Szőnyi, narodený ako Endre Lipót Zapletal (Andrej Leopold Zapletal) (* 13. október 1885, Jászberény  – † 23. august 1968, Bratislava) bol slovenský architekt. Patrí medzi osobnosti slovenskej architektúry, ktorý svojou tvorbou a veľkým dielom značne prispel k vývoju hmotnej kultúry Slovenska.

Biografia

Detstvo a štúdiá 
Narodil sa ako prvý z dvoch synov z Moravy pochádzajúceho Jozefa Zapletala a Emílie, rod. Reichovej.
V rokoch 18911901 absolvoval základné a stredoškolské vzdelanie. Otca – štátneho finančného úradníka často prekladali, preto ľudovú školu vychodil v maďarskom Monore, meštiansku v Budapešti a na obchodnej akadémii študoval v Bratislave.

Neskôr sa ho ujali strýko s tetou, bezdetní a hlavne solventní manželia žijúci vo Švajčiarsku. Preto v rokoch 19051905 študoval vysnívanú architektúru vo Winterthure a po získaní diplomu istý čas pracoval v zürišských projekčných kanceláriách. Strýko, sám staviteľ, ktorý mal projekčnú kanceláriu v Brne, rozpoznal jeho schopnosti a umožnil mu vzdelávať sa aj v Paríži, kde v rokoch 19101914 absolvoval študijný a pracovný pobyt. Študoval dejiny umenia.

I. svetová vojna v jeho živote 
V roku 1914 odišiel ilegálne z Paríža s dokumentmi svojho priateľa maliara W. Gimmyho, pretože mu ako rakúsko–uhorskému štátnemu príslušníkovi hrozilo internovanie. Cez prvú svetovú vojnu bojoval v Taliansku, kde bol zranený a na tieto následky trpel až do smrti. Po vojne mu udelili aj Rytierský kríž.

Kariéra 
V roku 1918 si s povolením úradov zmenil aj meno, zo Zapletala sa stal Szőnyi. Zložil v Budapešti predpísanú stavebnú skúšku a v Bratislave spolu si s Franzom Wimmerom otvorili projektovú kanceláriu. Svoje mimoriadne vzdelanie a skúsenosti uplatňoval v praxi. Významným ťažiskom Szőnyiho tvorby, okrem Bratislavy, boli najmä Piešťany, kde sú realizované mnohé jeho pozoruhodné diela. Vyprojektoval tu mnohé priemyselné, sociálne, obytné i administratívne budovy.

Szőnyi nebol len architektom. Bol dušou bratislavského umeleckého spolku Pressburger Kunstverein, redaktorom a vydavateľom časopisu pre umenie a architektúru FORUM. Neskôr pracoval v edičnej rade slovenských architektov, spolupracoval s časopismi Projekt a Výtvarný život.

V roku 1935 sa oženil s Annou Kulmannovou, vlastné deti nemali, dcéra Gizela (vydatá Gáboríková, publicistka), bola adoptívna, bola o mnoho rokov mladšou nevlastnou sestrou jeho manželky.
V roku 1966 mu udelili titul zaslúžilý umelec za celoživotné dielo.

Zomrel v Bratislave 23. augusta 1968, pochovaný je na cintoríne v Slávičom údolí.

Diela

Nezrealizované diela 
Návrh záhradného mesta na klimaticky optimálnom južnom svahu s 560 domami v bratislavskej Karlovej Vsi (19191920). Nový obsah tejto sídliskovej myšlienky sa odrážal v návrhu, ktorého iniciátorom bol dr. Ľudovít Kováts, lekár a člen bratislavskej mestskej rady. Vypracovaním plánov poverili Klaudia Madlmayra z Prahy, ktorý vytvoril kolektív, kde pozval bratislavských architektov A. Szőnyiho a F. Weinwurma.
Návrh záhradného mesta v Bratislave sa len z časti podobal myšlienkam E. Howarda ( „Tomorrow“ (Zajtrajšok, 1898) a Garden – „Cities of tomorrow“ (Záhradné mestá zajtrajška, 1902). Komplexnosť základnej myšlienky obsahovala určité zárodky možnosti odstránenia katastrofálnych nedostatkov a následkov živelného narastania miest v kapitalizme. )
Tento návrh sa nerealizoval rovnako ako neskôr s Wimmerom vypracovaný návrh záhradného mesta Floreát v Piešťanoch (19331937) s viacerými typmi rodinných domov.

Zrealizované diela 
 1920 -  obytný dom mestských zamestnancov na Grösslingovej ulici v Bratislave 
 1921 -  návrh vlastného domu na Kapitulskej ulici v Bratislave v prostredí historického jadra mesta  
 1922 -  trojposchodový obytný dom pre justičných zamestnancov na rohu Palisád a Koreničovej 1942 - obytný dom na rohu ulice Fraňa Kráľa a Flöglova so zvláštnym členením štítu
 1923 -  veľký rodinný dom na ulici Boženy Nemcovej v Bratislave
 1924 -  kino Atlon, prvé moderné kino v meste, (na námestí SNP) v Bratislave projektovaný spolu s Wimmerom. 
 1926 -  v rámci prestavby kaviarne Berlin v Bratislave návrh interiéru cukrárne v bauhausovskom duchu.
 1927 -  s A. Rigelem spolupracoval na pomníku padlých v prvej svetovej vojne na Murmanovej výšine.
 1927 -  vila Anna v Piešťanoch.
 1928 -  realizovaná vila Riviéra na nábreží I. Kraska v Piešťanoch.  
 1928 -  penzión Koss a hotel Cyril v Piešťanoch projektovaný s Wimmerom . 
 1928 -  projekt tzv. Centrál pasáže v Bratislave. Spája dnešnú Laurinskú ulicu s priestorom pred Starou mestskou tržnicou na Námestí SNP.
 1934 -  projekt termálneho kúpaliska Eva v Piešťanoch, spolupráca s Wimmerom a Kolátorom. 
 1937 -  termálne kúpalisko v Bojniciach, spolupráca s Wimmerom .
 1938 -  fara pri Kostole sv. Jána z Mathy a obchodný dom Palehner v Bratislave, spolupráca s Wimmerom.  
 1938–1953 -  projektant Mlynov a pekární v Piešťanoch, ďalších 5 rokov tu pracoval ako investičný referent.  
 1958–1961 -  projektant Združení mlynov a pekární v Bratislave.

Publikačná činnosť 
 "Tak rástla Bratislava" - prvolezecky spracoval vývoj architektúry na Slovensku na prelome 19. a 20. storočia.
 V roku 1931 začal vydávať časopis Fórum.

Zdroj 
 Borecká, Eva : Iná moderna. Architekt Franz Wimmer(18851953). Projekt č.6, 2006, str. 5559.
 Borecká, Eva : Remeselné a výtvarné detaily v diele architektov Feanza Wimmera a Andreja Szonyiho.Projekt č.1, 2007,str. 7173.
 Borecká, Eva : Regionálne odtiene klasickej moderny. Architektúra a urbanizmus, 2008, 1-2, str. 4370.
 Borecká, Eva :Architekti Franz Wimmera a Endre Szonyi, 125 rokov od narodenia. Projekt č.2,2010, str. 8083.
 Borecká, Eva : Franz Wimmer a Andrej Szonyi-architekti klasickej moderny.In : Pamiatky a múzeá, 2011, č.1, str. 3439.
 Dulla M.: Slovenská architektúra od Jurkoviča po dnešok. Bratislava, Perfekt 2007.
 Dulla M., Moravčíková H.: Architektúra Slovenska v 20. storočí. Bratislava, Slovart 2002.
 Dulla M. a kol.: Majstri architektúry. Bratislava, Perfekt 2005.  
 Kolektív autorov: Encyklopédia Slovenska V. zväzok. Bratislava, Veda 1981.
 Kolektív autorov: Architektúra na Slovensku, Stručné dejiny. Bratislava, Slovart 2005.
 Šlachta Š.: Neznámi známi. Bratislava, SAS 2004

Referencie

Externé odkazy 

Slovenskí architekti
Česko-slovenskí zaslúžilí umelci