Nižná Myšľa

Nižná Myšľa () je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

Polohopis 
Obec leží na južnom okraji centrálnej časti Košickej kotliny, na rozhraní jej podcelkov Košická rovina a Toryská pahorkatina. Západnou časťou chotára preteká Hornád, východnou riečka Olšava. S  vzdialenými Košicami je spojená cestou II/552, ktorá vedie severne od obce, miestna komunikácia vedie aj do susednej Ždane. Na okraji obce má zastávku aj železničná trať na Čiernu nad Tisou.

Ulice 
Hlavná, Skladná, Slivková, Poštová, Obchodná, Mäsiarska, Družstevná, Repiská, Varheďná, Hlboká, Školská, Malá nemecká, Veľká nemecká, Kopaničná, Cintorínska, Lesná, Široká, Pri Hornáde

Dejiny 
Dôkazy o prítomnosti pravekých ľudí v okolí obce pochádzaj už z paleolitu (kamenné nástroje, úštepy).

Neskôr sa tu nachádzala opevnená osada otomansko-fuzesabonskej kultúry (asi 1800 - 1700 pred Kr.).

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1270. V tej dobe tu existoval premonštrátsky kláštor a prepoštstvo.

V noci zo štvrtka 3. júna na piatok 4. júna 2010 postihol obec v dôsledku nadmerných zrážok na ničivý zosuv. Zosuv zničil asi 40 domov. Bolo evakuovaných asi 150 obyvateľov. Škody sa vyšplhali na približne 30 miliónov eur. Jednalo sa o druhý najhorší zosuv zaznamenaný na Slovenskom území.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 

 Varhégy, archeologické nálezisko z doby bronzovej. V tejto lokalite boli objavené nálezy z otomanskej kultúry a od roku 1977 tu realizuje Archeologický ústav SAV a Východoslovenské múzeum systematický archeologický výskum. Doteraz boli preskúmané dve opevnené osady a pohrebisko, ktoré upresnili vek nálezov. Prvá osada spolu s pohrebiskom pochádzajú zo staršej doby bronzovej (1700 – 1500 pred Kr.), druhá osada, prekrývajúca staršie pohrebisko je zo začiatku strednej doby bronzovej (1500 – 1400 pred Kr.). V lokalite bol vybudovaný skanzen s replikami domov a opevnenia z doby bronzovej. Najstaršia opevnená osada (1700 pred Kr.) sa nachádza na južnom okraji vyvýšeniny Varhégy. Nálezy získané počas archeologického výskumu poukazujú na jej poľnohospodársko-remeselnícky charakter a dokladajú miestne spracovávanie surovín. Opevnenie pozostávalo z hlineného valu a 6 m hlbokej hrotitej priekopy. Ďalšie osídlenie polohy súviselo so vznikom II. opevnenej osady. Novšie vybudovaná osada (1500 pred Kr.) bola tvorená rozmernými zrubového príbytkami, usporiadanými v dvojradoch. Na svoju dobu bola výnimočná svojou rozlohou i počtom obyvateľov a podľa nálezov bola významným mocenským centrom a strediskom kultu. Stopy po náboženských obradoch sa zachovali v niektorých hroboch, pričom sa vynímajú tie, v ktorých sa našli rituálne pohodené časti ľudí alebo celí jedinci. Unikátnym dokladom najvyššej obety bol nález rozmernej jamy, do ktorej boli postupne vhodené 4 mladé ženy a časť uvarenej detskej lebky. Táto osada zanikla veľmi skoro, cca po 50–70 rokoch od jej vzniku (1400 pred Kr.). Príbytky boli vyrabované a vypálené a obyvatelia boli nútení osadu opustiť. Ďalšou časťou je pohrebisko zo 17. storočia pred Kr, ktoré sa rozkladá na ploche cca 2,5. Bolo tu odkrytých viac ako 800 hrobov, ich celkový počet sa odhaduje na približne 1000. Výskum pohrebiska dokázal sociálnu a ekonomickú diferenciáciu spoločnosti. Nálezy prezrádzajú postavenie pochovaného v komunite a jeho dôležitosť počas života. V hroboch sa našli šperky z bronzu, zlata, kostí a zuboviny. Ďalej keramika s uloženou potravou a nápojmi pre posmrtný život.

 Bývalá jezuitská hospodárska správa, dvojpodlažná renesančná dvojtraktová stavba na pôdoryse písmena U z roku 1643. Dnes tu sídli myšlianske múzeum. Sú tu vystavené artefakty z doby bronzovej, z archeologickej lokality v Nižnej Myšli a etnografická expozícia.

 Rímskokatolícky kostol sv. Mikuláša biskupa, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polkruhovo ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z rokov 1805-1807. Stojí na mieste staršej renesančnej stavby. V roku 1887 prešiel súčasný kostol obnovou. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Nachádzaja sa tu kamenná renesančná krstiteľnica, kazateľnica z 19. storočia a súbor oltárov z roku 1924 od B. Kafku z Červeného Kostelca. Fasáda kostola je členená pilastrami. Veža je ukončená zvonovitou helmicou s laternou.

Doprava 
 SAD (tri zastávky – Hlavná ulica)
 ŽSR (železničná stanica)

Osobnosti obce

Čestné občianstvo 
 Ladislav Olexa (* 1951), archeológ

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Košice-okolie