joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Pandora (mesiac)

Pandora  alebo Saturn XVII je prirodzený vnútorný satelit Saturna. Objavený bol v roku 1980 z fotografií od sondy Voyager 1 a dočasne označený ako S/1980 S 26. Neskôr, v roku 1985 bol pomenovaný.

Pandora je vonkajším pastierskym satelitom prstenca F. Má viac kráterov ako mesiac Prometheus a najmenej dva krátery s priemerom minimálne 30 km.

Jej obežná dráha sa javí ako chaotická, čo je výsledkom pohybovej rezonancie s Prometheusom. Najväčšie zmeny v ich obežných dráhach sa prejavujú približne každých 6,2 rokov, keď sú Pandora a Prometheus v apside, pričom sa priblížia na vzdialenosť . Pandora má aj 3:2 pohybovú rezonanciu s mesiacom Mimas.

Z jej malej hustoty a vysokého albeda sa predpokladá, že Pandora je porézne ľadové teleso. V týchto číslach je ale množstvo nejasností, takže tieto informácie zatiaľ neboli úplne potvrdené.

Gallery

Pozri aj 
 Saturn
 Mesiace Saturna
 Prstence Saturna

Externé odkazy 
 NASA profil – Pandora 
 Planetárne spoločenstvo: Pandora

Iné projekty

Zdroj 

Mesiace Saturna
Astronomické objekty objavené v roku 1980
Atlas (mesiac)

Atlas alebo Saturn XV je prirodzený vnútorný satelit Saturna.

Bol objavený Richardom J. Terrileom v roku 1980 z fotografií sondy Voyager 1 a dostal dočasné označenie S/1980 S 28. V roku 1983 bol oficiálne pomenovaný.

Atlas je najbližším satelitom k vonkajšej hrane prstenca A a dlho sa predpokladalo, že je pastierkym satelitom tohto prstenca. Neskôr sa zistilo, že ním sú vzdialenejšie mesiace Janus a Epimetheus. V roku 2004 bol vo vnútri obežnej dráhy Atlasu objavený tenký prstenec s dočasným označením R/2004 S 1.

Fotografie s vysokým rozlíšením, ktoré urobila v roku 2006 sonda Cassini-Huygens ukazujú hladký mesiac s hranami miskovitého tvaru. Najlepším vysvetlením tejto nezvyčajnej štruktúry je akumulácia materiálu z prstenca na mesiaci, hlavne v oblasti rovníka z dôvodu tenkosti prstenca.

Atlas je značne rušený mesiacom Prometheus a menej mesiacom Pandora, čo vedie k odchylkám až do 600 km (~0,25°) z keplerovej obežnej dráhy s periódou približné 3 roky. Keďže obežné dráhy Prometheusa a Pandory sú chaotické, predpokladá sa, že Atlas môže byť tiež.

Galéria

Pozri aj 
 Saturn
 Mesiace Saturna
 Prstence Saturna

Externé odkazy 
 NASA profil – Atlas 
 Planetárne spoločenstvo: Atlas 
 NASA – fakty

Zdroj

Iné projekty 

Mesiace Saturna
Astronomické objekty objavené v roku 1980
Pan (mesiac)

Pan (IPA:/ˈpæn/ PAN, grécky Πάν) je najvnútornejší prirodzený satelit Saturna. S rozmermi 35 km na šírku a  na výšku obieha v Enckeho medzere v Saturnových prstencoch. Jeho prítomonosť v prstencoch je dôvodom stáleho otvorenia Enckeho medzery.

Predpoveď 

Existencia mesiaca v Enckeho medzere bola prvýkrát predpokladaná v roku 1985 Jeffreym N. Cuzzim a Jeffreym D. Scarglem. Tento predpoklad bol založený na zvlnených okrajoch medzery čo naznačovalo gravitačné rušenie. V roku 1986 M. R. Showalter vyrátal obežnú dráhu a hmotnosť mesiaca. Dospel k názoru, že v Enckeho medzere sa nachádza iba jediné teleso.

Pan bol mesiac objavený 1° od predpokladanej polohy. Na výskum mesiaca boli použité obrázky zo sondy Voyager 2 a zistilo sa že mesiac bude možné jasne pozorovať na každom obrázku z rozlíšením ~/pixel. Voyager 2 vytvoril 11 obrázkov, ktoré spĺňali túto podmienku.

Meno 
Pan bol pomenovaný 16. septembra 1991 po bohovi Pan, a dostal označenie Saturn XVIII. Bol objavený v roku 1990 M. R. Showalterom a dostal dočasné označenie S/1981 S 13

Galéria

Pozri aj 
 Saturn
 Mesiace Saturna

Externé odkazy 
 Profil NASA - Pan 
 Spoločenstvo planét - Pan

Iné projekty 

Mesiace Saturna
Astronomické objekty objavené v roku 1990
Kašubsko

Kašubsko (po kašubsky: Kaszëbë alebo Kaszëbskô) je historická krajina v Poľsku v Pomoransku, ktorú obýva samostatný slovanský národ - Kašubovia. Detaily pozri pod Kašubovia.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Kaszubia
 Kaschubei bei LitDok Ostmitteleuropa / Herder-Institut (Marburg)

Historická geografia
Regionálna geografia
1824



Narodenia 
 8. január – Wilkie Collins, britský spisovateľ († 1889)
 7. február – William Huggins, britský astronóm († 1910)
 2. marec – Bedřich Smetana, český skladateľ († 1884)
 4. marec – Gustáv Kazimír Zechenter-Laskomerský, slovenský spisovateľ-humorista († 1908)
 9. marec – William Allingham, írsky básnik († 1889)
 12. marec – Gustav Robert Kirchhoff, nemecký fyzik († 1887)
 19. marec – William Allingham, írsky básnik († 1889) 
 29. marec – Ludwig Büchner, nemecký filozof († 1899)
 31. marec – Adela Ostrolúcka, slovenská zemanka, priateľka Ľudovíta Štúra († 1853)
 11. máj – Jean-Léon Gérôme, francúzsky maliar a sochár († 1904)
 26. jún – William Thomson, škótsko-írsky fyzik a vynálezca († 1907)
 12. júl – Eugène Boudin, francúzsky maliar a popredný predstaviteľ impresionizmu († 1898)
 27. júl – Alexandre Dumas mladší, francúzsky prozaik a dramatik († 1895)
 4. september – Anton Bruckner, rakúsky skladateľ († 1896)
 Múlšankar Dajánanda, indický filozof, náboženský reformátor († 1883)

Úmrtia 
 26. január – Théodore Géricault, francúzsky maliar a grafik (* 1791)
 13. marec – Mária Lujza Bourbonská, etrúrska kráľovná a regentka ako manželka Ľudovíta Parmského, a vládnuca vojvodkyňa z Luccy (* 1782)
 19. apríl – George Gordon Byron, anglický spisovateľ (* 1788)
 19. júl – Agustín de Iturbide, mexický vojak, politik a cisár (* 1783)
 20. júl – Maine de Biran, francúzsky filozof a politik (* 1766)
 16. september – Ľudovít XVIII.,  francúzsky kráľ (* 1755)

 
 1824
Harald August Bohr

Harald August Bohr (* 22. apríl 1887, Kodaň, Dánsko – † 22. január 1951, tamže) bol dánsky matematik a futbalista. Jeho mladší brat Niels Henrick David Bohr bol dánsky fyzik v oblasti atómovej a jadrovej fyziky, nositeľ Nobelovej ceny za fyziku.

Zaoberal sa teóriou funkcií, analytickou teóriou čísiel a najmä po roku 1925 vyvinul teóriu tzv. skoroperiodických funkcií založenú na Dirichletových radoch.

Bohr bol takisto vynikajúci futbalový hráč. Vyhral striebornú medailu na letnej olympiáde v 1908 s dánskou futbalovou reprezentáciou.

Referencie

Externé odkazy 
 Bibliografia
 Životopis

Dánski matematici
Dánski futbalisti
Súrodenci vo vede
Dánski strieborní olympijskí medailisti
Osobnosti z Kodane
1874



Udalosti 
 5. apríl – premiéra operety Netopier, jednej z najslávnejších operiet od Johanna Straussa ml.
 31. máj – otvorením Lupkovského tunela bola dokončená Uhorsko-haličská železnica
 9. október – založenie Svetovej poštovej únie

Narodenia 
 21. január – Tadeusz Boy-Żeleński, poľský spisovateľ († 1941)
 24. január – Sergej Danilovič Čornyj, ruský astronóm († 1956)
 3. február – Gertrude Steinová, americká prozaička a literárna kritička nemeckého pôvodu († 1946)
 15. február – Ernest Shackleton, britský polárny bádateľ († 1922)
 26. marec – Oskar Nedbal, český dirigent a operetný skladateľ († 1930)
 17. apríl – Ignác Gessay, slovenský novinár v amerických krajanských novinách († 1928)
 25. apríl – Guglielmo Marconi, taliansky vynálezca, podnikateľ nositeľ Nobelovej ceny za fyziku za rok 1909 († 1937)
 28. apríl – Karl Kraus, rakúsky spisovateľ († 1936)
 29. máj – Gilbert Keith Chesterton, anglický spisovateľ, esejista a novinár († 1936)
 28. júl – Ernst Cassirer, nemecký filozof († 1945)
 10. august – Herbert Hoover, 31. prezident USA († 1964)
 22. august – Max Scheler, nemecký filozof († 1928)
 27. august – Carl Bosch, nemecký chemik, inžinier a podnikateľ († 1940)
 12. október – Ferdinand Juriga, slovenský katolícky kňaz, národný buditeľ, politik, publicista († 1950)
 18. október – Jozef Gregor Tajovský, slovenský prozaik a dramatik († 1940)
 15. november – August Krogh, dánsky lekár a fyziológ, nositeľ Nobelovej ceny († 1949)
 29. november – António Egas Moniz, portugalský neurológ a neurochirug, nositeľ Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu († 1955)
 30. november – sir Winston Churchill, britský politik († 1965)

Úmrtia 
 26. január – Félix Édouard Guérin-Méneville, francúzsky entomológ (* 1799)
 8. február – David Strauss, nemecký spisovateľ, filozof a teológ (* 1808)
 9. február – Jules Michelet, francúzsky historik, profesor a archivár (* 1798)
 17. február – Adolphe Quetelet, belgický astronóm, matematik, štatistik a sociológ (* 1796)
 8. marec – Millard Fillmore, 13. prezident USA (* 1800)
 18. máj – Gašpar Fejérpataky-Belopotocký, slovenský kultúrny pracovník (* 1794)
 9. jún – Dionýz Michal Katona, slovenský pedagóg (* 1782)
 21. jún – Anders Jonas Ångström, švédsky astronóm a fyzik (* 1814)
 12. september – François Guizot, francúzsky historik, liberálny politik a premiér (* 1787)
 7. december – Ján Fuchs, slovenský pedagóg a autor učebníc (* 1816)
 23. december – Johan Wilhelm Zetterstedt, švédsky univerzitný profesor, prírodovedec a entomológ (* 1785)

 
 1874
Johan August Brinell

Johan August Brinell (* 21. november 1849, Bringetofta (kraj Jönköping), Švédsko† 17. november 1925, Štokholm, Švédsko) bol švédsky technik.

Bol jednou z vedúcich osobností švédskeho priemyslu spracovania železa a ocele. Vynašiel zariadenie na meranie tvrdosti kovov a zliatin (Brinellov tvrdomer), ktoré demonštroval na Parížskej svetovej výstave v roku 1900 vo forme prístroja na rýchle meranie tvrdosti (Brinellova tvrdosť) ocele.

Iné projekty 

Švédski fyzici
Švédski inžinieri
Úmrtia na pneumóniu
Zoznam panovníkov Francúzska

Tento zoznam obsahuje len panovníkov (monarchov) Francúzska, čiže neobsahuje ani obdobie prvej republiky (1792 – 1804), ani druhej republiky (1848 – 1852), ani obdobie ostatných republík od roku 1871 dodnes (pre to obdobie pozri Zoznam prezidentov a predsedov vlád Francúzska).

Tento zoznam obsahuje tak kráľov, ktorí vládli len v časti vtedajšieho Francúzska (sú písaní kurzívou),ako aj kráľov, ktorí vládli na celom území.

Poznámka: 
V čase Merovejovcov a Karolovcov bolo kráľovstvo po smrti kráľa rozdeľované medzi všetkých jeho synov. Štátna pokladňa a súkromné statky sa fakticky miešali, čo bolo najmä dôsledkom faktu, že pojem štátu, ktorý u Germánov neexistoval, sa stratil spolu s pádom Rímskej ríše. Až neskôr sa toto pravidlo zmenilo a bol stanovený len jeden dedič, zatiaľ čo došlo k návratu k písanému právu a znovu vznikol štát.

Po Karolovcoch nastúpili Kapetovci a potom ich vedľajšie vetvy (Valoisovci, Orleansovci,...).

Externé odkazy 
 
 
 

Francúzsko
Vládcovia Francúzska
1679



Udalosti 
 mor zabil v Prešove asi 3 000 ľudí
 vynájdenie binárnej sústavy 
 francúzsky fyzik Denis Papin skonštruoval tlakový hrniec, hermeticky uzavretú nádobu, v ktorej sa kvapalina varí pri vyššom tlaku a pri vyššej teplote. Tlakové hrnce sa používajú dodnes.

Narodenia  
 5. január – Pietro Filippo Scarlatti, taliansky barokový hudobný skladateľ († 1750)
 24. január – Christian Wolff, nemecký filozof († 1754)
 11. september – Leopold I., lotrinský vojvoda († 1729)

Úmrtia 
 18. február – Anne Conwayová, anglická filozofka (* 1631)
 6. august – Johann von Sporck, bavorský a neskôr cisársky generál kavalérie (* 1600)
 4. december – Thomas Hobbes, anglický filozof, mechanistický materialista, teoretik štátu a práva (* 1588)
 31. december – Giovanni Alfonso Borelli, taliansky fyziológ, fyzik, astronóm a matematik (* 1608)

 
 1679
1793



Udalosti 
 21. január – Ľudovít XVI., francúzsky kráľ, popravený ako "občan Kapet" (* 1754)
 1. apríl – na ostrove Kjúšú v Japonsku vybuchla sopka Unzen; pri nasledujúcom zemetrasení zahynulo cca 53 000 ľudí
 6. apríl – Georges Danton zvolený za predsedu Výboru pre verejné blaho
 31. máj – v Paríži začalo povstanie jakobínov proti girondistom
 2. jún – v Paríži zvrhnutá vláda girondistov
 24. jún – v Národnom konvente prijatý jakobínsky návrh ústavy
 13. júl – Jean-Paul Marat zavraždený Charlottou Cordayovou
 24. júl – Maximilián Robespierre sa stal predsedom Výboru pre verejné blaho
 17. august – Národný konvent prijal zákon o všeobecnej mobilizácii – Levée en masse
 5. september – vo Francúzsku začala vláda teroru
 15. október – Francúzska kráľovná Mária Antoinetta je odsúdená na smrť
 16. október – Mária Antoinetta, manželka Ľudovíta XVI., popravená (* 1755)
 31. október – popravení uväznení vodcovia girondistov

Narodenia 
 2. marec – Sam Houston, americký štátnik, politik a generál († 1863)
 15. apríl – Friedrich Georg Wilhelm von Struve, ruský astronóm († 1864)
 19. apríl – Ferdinand V., rakúsky cisár, český a uhorský kráľ († 1875)
 apríl – Thomas Addison, anglický lekár, objaviteľ Addisonovej choroby († 1860)
 20. jún – Aleksander Fredro, poľský dramatik (†  1876)
 15. júl – Alexander Roslin, švédsky maliar-portrétista (* 1718)
 29. júl – Ján Kollár, slovenský politik, básnik a literát († 1852)
 31. október – James Dunlop, austrálsky astronóm († 1848)
 3. november – Stephen F. Austin, americký politik, zakladateľ Texaskej republiky († 1836)
 15. november – Michel Chasles, francúzsky matematik († 1880)

Úmrtia 
 21. január – Ľudovít XVI., francúzsky kráľ (* 1754)
 6. február – Carlo Goldoni, taliansky dramatik (* 1707)
 30. marec – Karl Gottlieb von Windisch, nemecký spisovateľ (* 1725)
 20. máj – Charles Bonnet, švajčiarsky astronóm (* 1720)
 5. júl – Alexander Roslin, švédsky maliar-portrétista (* 1718)
 17. júl – Charlotta Cordayová, francúzska šľachtičná, atentátnička na Marata (* 1768)
 9. september – Peter Perez Burdett, anglický kartograf a zememerač (*  1734)
 16. október – Mária Antoinetta, francúzska kráľovná ako manželka Ľudovíta XVI. (* 1755)
 12. november – Jean Sylvain Bailly, francúzsky astronóm a rečník (* 1736)

 
 1793
1826



Narodenia 
 19. január – Michal Algöver, slovenský matematik, úradník a zememerač († 1907)
 26. máj – Richard Christopher Carrington, anglický astronóm († 1875)
 3. jún – Viliam Pauliny-Tóth, slovenský politik, beletrista, básnik a publicista († 1877)
 26. jún – Adolf Bastian, nemecký lekár, cestovateľ a etnograf († 1905)
 17. september – Bernhard Riemann, nemecký matematik († 1866)
 16. december – Giovanni Battista Donati, taliansky astronóm († 1873)

Úmrtia 
 6. január – John Farey, anglický geológ, matematik a spisovateľ (* 1766)
 17. január – Juan Crisóstomo de Arriaga, španielsky skladateľ (* 1806)
 28. január – Gustaf von Paykull, švédsky šľachtic, poet, ornitológ a entomológ († 1757)
 6. apríl – Gustave Moreau, francúzsky maliar († 1898)
 13. máj – Christian Kramp, francúzsky matematik († 1760)
 3. jún – Nikolaj Michajlovič Karamzin, ruský spisovateľ (* 1766)
 5. jún – Carl Maria von Weber, nemecký skladateľ, klavirista a hudobný kritik (* 1786)
 7. jún – Joseph von Fraunhofer, nemecký optik, fyzik a astronóm (astrofyzik) (* 1787)
 4. júl – Thomas Jefferson, 3. prezident USA (* 1743)
 4. júl – John Adams, 2. prezident USA (* 1735)
 5. júl – Thomas Stamford Raffles, britský politik a ornitológ, zakladateľ Singapuru (* 1760)
 22. júl – Giuseppe Piazzi, taliansky mních, matematik a astronóm (* 1746)
 13. august – René Théophile Hyacinthe Laënnec, francúzsky lekár, vynálezca stetoskopu († 1781)
 13. september – Jacob Hübner, nemecký prírodovedec – entomológ, botanik, maliar a ilustrátor († 1761)
 25. október – Philippe Pinel, francúzsky lekár, zakladateľ francúzskej psychiatrie (* 1745)
 23. november – Johann Elert Bode, nemecký astronóm (* 1747)

Udalosti 
V roku 1826 bola vytvorená prvá fotka.

 
 1826
1828



Narodenia 
 24. január – Ferdinand Julius Cohn, nemecký biológ († 1898)
 8. február – Jules Verne, spisovateľ vedecko-fantastických románov († 1905)
 1. marec – Jozef Kohuth, slovenský literárny historik, mecén a farár († 1900)
 16. marec – Pavol Dobšinský, slovenský folklorista († 1885)
 18. marec – William Randal Cremer, anglický poslanec, odborár a pacifista, nositeľ Nobelovej ceny za mier († 1908)
 20. marec – Henrik Ibsen, nórsky dramatik († 1906)
 21. apríl – Hyppolite Taine, francúzsky filozof († 1893)
 5. máj – Albert Marth, nemecký astronóm († 1897)
 8. máj – Jean Henri Dunant, švajčiarsky spisovateľ a spoluzakladateľ Medzinárodného Červeného kríža († 1910)
 12. máj – Dante Gabriel Rossetti, anglický maliar a básnik talianskeho pôvodu († 1882)
 28. máj – Boris Nikolajevič Čičerin, ruský filozof († 1904)
 24. júl – Nikolaj Gavrilovič Černyševskij, ruský filozof, zástanca materializmu a utopického socializmu († 1889)
 21. august – Carl Robert Osten-Sacken,ruský a nemecký diplomat a entomológ († 1906)
 9. september – Lev Nikolajevič Tolstoj, ruský spisovateľ a filozof († 1910)
 15. september – Alexandr Michajlovič Butlerov, ruský chemik († 1886)

Úmrtia 
 16. január – Johann Samuel Ersch, nemecký encyklopedista a knihovník (* 1766)
 16. apríl – Francisco Goya, španielsky maliar a grafik (* 1746)
 25. apríl – Martin Rakovský, rakúsky generál slovenského pôvodu (* 1754)
 11. jún – Dugald Stewart, škótsky filozof a matematik (* 1753)
 22. september – Šaka, vládca kmeňa Zulu (* cca 1787)
 19. november – Franz Schubert, rakúsky hudobný skladateľ (* 1797)
 22. december – William Hyde Wollaston, anglický chemik, fyzik a astronóm (* 1766)

 
 1828
1829



Narodenia 
 12. január – Edward Palmer, americký botanik a archeológ († 1911) 
 21. január – Oskar II., švédsky a nórsky kráľ († 1907) 
 27. január – Ján Botto, slovenský romantický básnik († 1881)
 11. február – Camillo Walzel, rakúsky operetný libretista († 1895) 
 9. jún – Nikolaj Fiodorovič Fiodorov, ruský pravoslávny filozof († 1903)
 13. august – Ivan Michajlovič Sečenov, ruský psychológ († 1905)
 24. august – Georg Ludwig Carius, nemecký chemik († 1875) 
 29. august – Rudolf Geschwind, česko-rakúsky šľachtiteľ ruží († 1910)
 7. september – Friedrich August Kekulé von Stradonitz, nemecký chemik († 1887)
 5. október – Chester Alan Arthur, 21. prezident USA († 1886)
 15. október – Asaph Hall, americký astronóm († 1907)
 28. november – Anton Grigorievič Rubinštejn, ruský pianista, skladateľ a dirigent († 1894)

Úmrtia 
 6. január – Josef Dobrovský, český filológ, historik, osvietenec a zakladateľ slavistiky (* 1753)
 11. január – Karl Wilhelm Friedrich von Schlegel, nemecký filozof (* 1772)
 29. január – Paul Barras, francúzsky šľachtic a politik (* 1755)
 11. február – Alexander Sergejevič Gribojedov, ruský diplomat a dramatik (* 1795)
 17. marec – Žofia Albertina Švédska, švédska princezná, posledná opátka kláštora v Quedlinburgu (* 1753)
 6. apríl – Niels Henrik Abel, nórsky matematik (* 1802)
 8. máj – Mauro Giuliani, taliansky hudobný skladateľ (* 1781)
 17. máj – John Jay, americký politik, štátnik, revolucionár, diplomat a právnik (* 1745)
 29. máj – Humphry Davy, anglický chemik (* 1778)
 9. jún – Baltasar Hidalgo de Cisneros, španielsky námorný dôstojník (* 1758)
 26. október – John Mawe, anglický mineralóg (* 1764)

 
 1829
1830



Udalosti 
 28. september – korunovácia Ferdinanda V. za uhorského kráľa
 po nepokojoch v Bruseli vypukla revolúcia, následne vzniklo samostatné Belgicko
 založená náboženská spoločnosť Cirkev Ježiša Krista Svätých neskorších dní
 júl – Júlová revolúcia vo Francúzsku
 sklamaný a chorý Simón Bolívar odstupuje z funkcie prezidenta rozpadajúcej sa Veľkej Kolumbie
 Grécko uznané za samostatný štát
 v novembri vypuklo vo Varšave Novembrové povstanie

Narodenia 
 1. január – Janko Čajak, slovenský básnik († 1867)
 9. február – Abdülaziz, osmanský sultán († 1876)
 15. marec – Élisée Reclus, francúzsky geograf a anarchista († 1905)
 7. jún – Benjamin Vaughan Abbott, americký právnik († 1890)
 18. august – František Jozef I., rakúsky cisár († 1916)
 8. september – Frédéric Mistral, francúzsky básnik († 1914)
 13. september – Marie von Ebner-Eschenbachová, rakúska spisovateľka († 1916)
 16. október – Ľudovít Kubáni, slovenský spisovateľ, literárny kritik a dramatik († 1869)
 28. december – Ivan Györffy, maďarský pedagóg († 1883)

Úmrtia 

 16. máj – Jean Baptiste Joseph Fourier, francúzsky matematik a fyzik (* 1768)
 4. jún – Antonio José de Sucre, juhoamerický bojovník za nezávislosť, generál a štátnik (* 1795)
 26. jún – Juraj IV., anglický kráľ (* 1762)
 10. august – Dominik Josef Škroup, český kantor a skladateľ (* 1766)
 26. august – Carl Fredrik Fallén, švédsky botanik, entomológ, dipterológ a profesor (* 1764)
 23. september – Elizabeth Monroeová, prvá dáma USA ako manželka Jamese Monroea (* 1768)
 8. november – František I., kráľ oboch Sicílií (* 1777)
 9. november – Jan Śniadecki, poľský matematik, astronóm a filozof (* 1756)
 30. november – Pius VIII., 253. pápež (* 1761)
 8. december – Benjamin Constant, švajčiarsko-francúzsky politik, politický filozof a spisovateľ (* 1767)
 17. december – Simón Bolívar, juhoamerický politik (* 1783)

 
 1830
1835



Udalosti 
2. marec – Ferdinand I. sa stal rakúskym cisárom.

Narodenia 
 12.február – Anatolij Kralickij, baziliánsky mních, spisovateľ, etnograf, historik,  folklorista, novinár a významná osobnosť národného obrodenia Rusínov († 1894)
 15. február – Demetrius Vikelas, grécky obchodník a prvý predseda Medzinárodného olympijského výboru († 1908)
 14. marec – Giovanni Schiaparelli, taliansky astronóm († 1910)
9. máj – Maxim Alexejevič Antonovič, ruský filozof, predstaviteľ materializmu, publicista, demokrat († 1918)
2. jún – Pius X., 257. pápež († 1914)
6. jún – Adolf Heyduk, český básnik († 1923)
 24. jún – Johannes Adolf Wislicenus, nemecký chemik († 1902)
 27. júl – Giosuè Carducci, taliansky spisovateľ, nositeľ Nobelovej ceny († 1906)
 31. október – Johann Friedrich Wilhelm Adolf Ritter von Baeyer, nemecký chemik († 1917)
 30. november – Mark Twain, americký spisovateľ, novinár a humorista († 1910)

Úmrtia 
2. marec – František II., český a uhorský kráľ, rakúsky arcivojvoda a posledný rímskonemecký cisár (* 1768)
6. júl – John Marshall, americký právnik a štátnik (* 1755)
 23. september – Vincenzo Bellini, taliansky hudobný skladateľ (* 1801)

Referencie 

 
 1835
1838



Udalosti  
 30. apríl – Nikaragua vyhlásila nezávislosť od Stredoamerickej federácie
 1. august – Trinidad a Tobago oficiálne zrušil otroctvo
 5. november – Honduras sa odtrhol od Stredoamerickej federácie, začala stredoamerická občianska vojna

Narodenia 
 5. január – Camille Jordan, francúzsky matematik († 1922)
 6. január – Max Bruch, nemecký skladateľ a dirigent († 1920)
 16. január – Franz Brentano, rakúsky filozof († 1917)
 28. január – James Craig Watson, kanadsko-americký astronóm († 1890)
 2. február – Leopold Horowitz, slovenský maliar († 1917)
 16. február – Henry Adams, americký románopisec a historik († 1918)
 16. február – Alexandr Nikolajevič Veselovskij, ruský filológ, folklorista, medievalista, historik a teoretik literatúry († 1906)
 17. február – Friedrich Konrad Beilstein, rusko-nemecký chemik († 1906)
 18. február – Ernst Mach, rakúsky filozof a fyzik († 1916)
 9. marec – Heinrich Lanz, nemecký vynálezca a výrobca hospodárskych strojov († 1905)
 9. marec – Ludwig Gumplowicz, poľský právnik a sociológ († 1909)
 20. marec – Ferdinand Zirkel, nemecký geológ († 1912)
 28. marec – Jean-Paul Laurens, francúzsky maliar a sochár (†  1921)
 28. apríl – Tobias Michael Carel Asser, holandský právnik, nositeľ Nobelovej ceny mieru († 1913)
 10. máj – James Bryce, britský politik a diplomat († 1922)
 10. máj – John Wilkes Booth, americký herec, vrah prezidenta Lincolna († 1865)
 30. máj – Lev Iľjič Mečnikov, ruský sociológ a publicista († 1888)
 31. máj – Henry Sidgwick, anglický filozof († 1900)
 8. júl – Ferdinand von Zeppelin, nemecký vynálezca a podnikateľ († 1917)
 11. júl – Štefan Dávid, slovenský filológ a pedagóg († 1928)
 20. júl – Paul Alexandre, francúzsky botanik a mykológ († 1883)
 28. júl – Jan Matejko, poľský maliar († 1893)
 12. september – Arthur Auwers, nemecký astronóm († 1915)
 13. október – Ludwig Schlesinger, rakúsky a český historik a politik († 1899)
 25. október – Georges Bizet, francúzsky hudobný skladateľ († 1875)
 31. október – Ľudovít I., kráľ Portugalska († 1889)
 25. november – Georges Bizet, francúzsky skladateľ († 1875)
 12. december – Sherburne Wesley Burnham, americký astronóm († 1921)
 30. december – Émile Loubet, francúzsky politik a 8. prezident Francúzska († 1929)

Úmrtia 
 21. február – Silvestre de Sacy, francúzsky filológ, prekladateľ a polyglot († 1758)
 11. máj – Jędrzej Śniadecki, poľský spisovateľ, fyzik, chemik a biológ (* 1768)
 17. máj – Charles-Maurice de Talleyrand-Périgord, francúzsky štátnik a diplomat (* 1754)
 28. jún – Friedrich Christian Accum, nemecký chemik (* 1769)
 8. júl – Ján Tagen, slovenský cirkevný hodnostár (* 1777)
 17. august – Lorenzo Da Ponte, taliansky básnik a libretista (* 1749)
 30. november – Franz Faldermann, ruský entomológ – koleopterológ nemeckého pôvodu (* 1799)
 20. december – Gašpar Mária gróf zo Šternberku, český botanik, geológ a paleontológ (* 1761)

 
 1838
1839



Udalosti  
 14. august – Louis Daguerre si dal v Spojenom kráľovstve patentovať vynález dagerotypie, ktorý o päť dní neskôr francúzska vláda, ktorá vynález odkúpila, odovzdala na verejné použitie 
 francúzsky fyzik Alexandre Edmond Becquerel objavil fotovoltický jav
 nemecký chemik Christian Friedrich Schönbein znovuobjavil ozón, ktorý považoval za nový prvok
 švédsky chemik Carl Gustaf Mosander objavil chemický prvok lantán
 americký chemik Charles Goodyear vynašiel vulkanizáciu kaučuku
 začala prevádzka parnej železnice na trase Viedeň – Brno

Narodenia 

 19. január – Paul Cézanne, francúzsky maliar († 1906)
 11. február – Willard Gibbs, americký matematik, fyzik a chemik († 1903)
 16. marec – Sully Prudhomme, francúzsky básnik a esejista, prvý nositeľ Nobelovej ceny za literatúru († 1907)
 30. apríl – Floriano Peixoto, druhý brazílsky prezident († 1895)
 21. marec – Modest Petrovič Musorgskij, ruský skladateľ († 1881)
 8. máj – Alexander Gesell, uhorský geológ  († 1919)
 12. máj – Adolf Svätopluk Osvald, slovenský spisovateľ († 1876)
 16. jún – Julius Petersen, dánsky matematik († 1910)
 10. september – Charles Sanders Peirce, americký filozof, logik († 1894)
 2. október – Hans Thoma, nemecký maliar a grafik († 1924)
 29. október – Imre Steindl, maďarský architekt († 1902)
 30. október – Alfred Sisley, anglický maliar († 1899)
 18. november – Emil Škoda, český podnikateľ, zakladateľ strojárenskej firmy Škoda († 1900
 1. december – Ján Klempa, slovenský kňaz a spisovateľ († 1914)
 5. december – George Armstrong Custer, americký vojak, veliteľ kavalérie († 1876)

Úmrtia 
 23. apríl – Jan Daniel Preysler, český prírodovedec (* 1768)
 13. máj – Joseph Fesch, francúzsky kardinál, arcibiskup lyonský (* 1763)
 18. máj – Karolína Bonapartová, najmladší sestra Napoleona Bonaparte (* 1782)
 30. jún – Manuel Vicente Maza, argentínsky právnik a politik (* 1779)
 30. jún – Mahmúd II., turecký sultán (* 1785)
3. október – Chatam Sofer, židovský učenec, bratislavský rabín (* 1762)
 13. november – William Otis, americký vynálezca parného rýpadla (*  1813)

 
 1839
Tovar

Tovar je výrobok, ktorý sa k spotrebiteľovi dostáva prostredníctvom trhu, určený na predaj, resp. výmenu. 

Spotrebný tovar zahŕňa spotrebné predmety, ktoré sú predmetom tovarovej výmeny.

Iné projekty 

Obchod
Makroekonómia
Mikroekonómia
Výrobky
Ľubiša

Ľubiša je obec na Slovensku vo východnej časti okresu Humenné. Leží v oblasti južného okraja Ondavskej vrchoviny. Nadmorská výška v strede dediny dosahuje 14 m a v chotári 174 m.

V roku 1930 sa tu narodil Michal Kováč, prezident Slovenskej republiky v rokoch 1993 - 1998.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
  Oficiálna stránka

 
Obce okresu Humenné
VIRGOHI21

V kope galaxií Virgo (Panna), vzdialenej asi 50 miliónov svetelných rokov, objavili astronómovia Lovellovým rádiovým teleskopom Manchesterskej univerzity oblak, ktorý dostal meno VIRGOHI21.

Správa sa ako galaxia, ale nie je v ňom vidieť jedinú žiariacu hviezdu. Jeho existenciu potvrdili aj pozorovania rádiovým teleskopom Arecibo v Portoriku. Tento oblak obsahuje toľko vodíka, koľko by stačilo na vznik 100 miliónov Sĺnk.

Narazili na prvú galaxiu, o ktorej Robert Minchin z Cardiff University s istotou tvrdí, že je tvorená iba záhadnou temnou hmotou a nenachádzajú sa v nej žiadne hviezdy.

Externé odkazy 

Pozn.: všetky stránky sú v angličtine.

 http://science.slashdot.org/science/05/02/23/1530236.shtml?tid=160 
  Astronomers find star-less galaxy (BBC News)
   A multibeam HI survey of the Virgo cluster - two isolated HI clouds? 
 A Dark Hydrogen Cloud in the Virgo Cluster (PDF)
 http://space.com/scienceastronomy/050223_dark_galaxy.html

Astronomické objekty
226056
5057847
Astronomické objekty objavené v roku 2005
1841



Narodenia 
 30. január – Félix Faure, francúzsky politik a 7. prezident Francúzska († 1899)
 25. február – Pierre Auguste Renoir, francúzsky maliar († 1919)
 2. apríl – Clément Ader, francúzsky letecký konštruktér a vynálezca († 1925)
 18. jún – Lester Frank Ward, americký sociológ († 1913)
 8. september – Antonín Dvořák, český hudobný skladateľ († 1904)
 19. november – Andrej Kmeť, slovenský botanik, archeológ a etnograf († 1908)
 6. november – Armand Fallières, francúzsky politik a 9. prezident Francúzska  († 1931)
 25. november – Ernst Schröder, nemecký logik a matematik († 1902)

Úmrtia 
 16. január – Gregor Tarkovič, slovenský gréckokatolícky biskup (* 1745)
 18. január – Jozef Dekret-Matejovie, priekopník lesníctva na Slovensku (* 1774)
 5. február – Gabriel Čepčáni, maďarsko-slovenský profesor matematiky (* 1775)
 23. máj – Franz Xaver von Baader, nemecký prírodovedec, filozof a teológ (* 1765)
 1. jún – Nicolas Appert, francúzsky vynálezca (* 1749)
 27. júl – Michail Jurievič Lermontov, ruský básnik, prozaik, dramatik (* 1814)
 28. október – Johan August Arfwedson, švédsky chemik (* 1792)

 
 1841
1842



Narodenia 
 11. január – William James, americký filozof († 1910)
 20. január – Mikuláš Konkoly-Thege, fyzik a astronóm († 1916)
 23. február – Eduard von Hartmann, nemecký filozof († 1906)
 24. február – Arrigo Boito, taliansky spisovateľ, básnik, novinár a hudobný skladateľ († 1918)
 25. február – Karl May, nemecký spisovateľ († 1912)
 5. marec – Heinrich Martin Weber, nemecký matematik († 1913)
 21. marec – Ján Bežo, slovenský učiteľ a nakladateľ († 1905)
 25. marec – Jean Marie Charles Abadie, francúzsky oftalmológ († 1932)
 30. marec – Robert Ultzmann, rakúsky urológ a profesor († 1889)
 4. apríl – Édouard Lucas, francúzsky matematik († 1891)
 12. apríl – Edmond Audran, francúzsky operetný skladateľ († 1901)
 19. apríl – Nikolaj Jakovlevič Cinger, ruský astronóm a geodet († 1918)
 29. máj – Karl Millöcker, rakúsky operetný skladateľ († 1899)
 19. jún – Carl Zeller, rakúsky operetný skladateľ († 1998)
 4. júl – Hermann Cohen, filozof († 1918)
 26. júl – Alfred Marshall, britský ekonóm († 1924)
 13. september – Jan Puzyna de Kosielsko, poľský biskup a kardinál († 1911)
 21. september – Abdülhamid II., osmanský sultán († 1918)
 9. december – Piotr Alexejevič Kropotkin, ruský revolucionár a publicista, geograf a geológ († 1921)

Úmrtia 
 8. máj – Jules Dumont d’Urville, francúzsky bádateľ a dôstojník (* 1790)
 Samuel Ivanka, slovenský pedagóg (* 1761)

 
 1842
1843



Udalosti 

11. júl – Ľudovít Štúr uzákonil spisovnú slovenčinu

Narodenia 
 3. január – Thomas Christopher Hofland, anglický maliar (* 1777)
 28. január – Karol Antolík, slovenský stredoškolský profesor a fyzik († 1905)
 9. jún – Bertha von Suttner, rakúska pacifistka a spisovateľka, nositeľka Nobelovej ceny za mier († 1914)
 24. jún – Ivan Branislav Zoch, slovenský polyhistor, fyzik († 1921)
 7. november – Heinrich Friedrich Weber, nemecko-švajčiarsky fyzik († 1912)
 19. november – Richard Heinrich Avenarius, švajčiarsky filozof († 1896)

Úmrtia 
 28. máj – Noah Webster, americký jazykovedec (* 1758)
 6. jún – Friedrich Hölderlin, nemecký básnik (* 1770)
 2. júl – Samuel Hahnemann, nemecký lekár, zakladateľ homeopatie (* 1755)

 
 1843
1851



Udalosti 
 schôdza predstaviteľov Bernolákovcov a Štúrovcov v Bratislavedohodli sa na jednotnej podobe spisovnej slovenčiny

Narodenia 
 14. január – Rainer Ludwig Claisen, nemecký chemik († 1930)
 12. február – Eugen von Böhm-Bawerk, rakúsky ekonóm († 1914)
 5. marec – Václav Brožík, český akademický maliar († 1901)
 20. apríl – Eduardo Acevedo Díaz, uruguajský spisovateľ († 1924)
 17. máj – Adolf von Harnack, nemecký liberálny teológ († 1930)
 5. jún – Karol Henrich Fuchs, slovenský matematik, fyzik a geodet († 1916)
 14. august – Doc Holliday, americký zubár, hazardný hráč a pištoľník († 1887)
 23. august – Alois Jirásek, český spisovateľ  († 1930)
 6. november – Charles Dow, americký novinár († 1902)
 18. december – Samuel Roth, slovenský prírodovedec a pedagóg († 1889)

Úmrtia 
 13. január – Karol Štúr, slovenský básnik, kňaz a učiteľ (* 1811)
 1. február – Mary Shelleyová, anglická spisovateľka, autorka Frankensteina (* 1797)
 15. február – Anton Adalbert Bresztyenszky, maďarský matematik a autor učebníc (* 1786)
 18. február – Carl Gustav Jacob Jacobi, nemecký (pruský) matematik židovského pôvodu (* 1804)
 11. august – Lorenz Oken, lekár a prírodovedec (* 1779)
 14. september – James Fenimore Cooper, americký spisovateľ (* 1789)
 Juan Felipe Ibarra, argentínsky politik (* 1787)

 
 1851
1853



Narodenia 
 28. január – José Martí, básnik, revolucionár a najväčší kubánsky hrdina († 1895)
 28. január – Vladimír Sergejevič Solovjov, ruský filozof, teológ, mystik, publicista a básnik († 1900)
 30. marec – Vincent van Gogh, holandský maliar († 1890)
 17. júl – Alexius Meinong, rakúsky filozof († 1920)
 18. júl – Hendrik Antoon Lorentz, holandský fyzik a matematik, nositeľ Nobelovej ceny za fyziku († 1928)
 24. júl – Henri Alexandre Deslandres, francúzsky astrofyzik († 1948)
 2. august – Harrington Emerson, americký priemyselník (* 1931)
 2. september – Wilhelm F. Ostwald, nemecký fyzikálny chemik a filozof († 1932)
 16. september – Albrecht Kossel, nemecký lekár, nositeľ Nobelovej ceny  († 1927)
 25. november – Jozef Škultéty, slovenský literárny kritik a historik († 1948)
 Ema Goldpergerová, slovenská národná buditeľka, etnografka a muzeologička († 1917)

Úmrtia 
 4. marec – Christian Leopold von Buch, nemecký astronóm, geológ a paleontológ (* 1774)
 17. marec – Christian Johann Doppler, rakúsky fyzik (* 1803)
 8. marec – Edward John Dent, britský hodinár (* 1790) 
 22. júl – Christoffer Wilhelm Eckersberg, dánsky maliar (* 173)
 2. október – François Jean Dominique Arago, francúzsky matematik, fyzik, astronóm a politik (* 1786)

 
 1853
Meteor

Meteor alebo zriedkavo lietavica je pomenovanie pre viditeľný jav v atmosfére, ktorý vzniká preletom meteoroidu zemskou atmosférou (alebo atmosférou iného telesa). Na nočnej oblohe sa prejavuje ako rýchly prelet svietiaceho objektu, preto je tiež známy ako padajúca hviezda. 

Jasná svietivosť meteoru je dôsledkom teploty vyprodukovanej vstupom do atmosféry. Priemerne jasný meteor má jasnosť približne 0 až 3 magnitúdy. Tá zodpovedá veľkosti špendlíkovej hlavičky (pre najrýchlejšie meteoroidy kometárneho pôvodu) až po veľkosť malej lopty (najpomalšie meteoroidy zložené zo železa). Veľmi jasné meteory, jasnejšie ako zdanlivá magnitúda Venuše, sú označované aj ako bolidy.

Meteory sa často združujú do meteorických rojov. Rýchlosť, ktorou preletí meteor atmosférou, je niekde medzi 10 až 70 kilometrov za sekundu. Kinetická energia čiastočky s hmotnosťou 1 gram (guľôčka priemeru 1-2 milimetre) je rovnaká ako energia Trabantu drviaceho objekt (napríklad stena), do ktorého vrazil rýchlosťou okolo 100 kilometrov za hodinu.  Väčšina meteoroidov sa preto v atmosfére vyparí, teplota samotného telieska dosahuje tisíce až desaťtisíce stupňov Celzia. Proces zániku meteoroidov sa nazýva ablácia. 

Ak sa nejaká časť meteoroidu nerozpadne pri prelete cez atmosféru a dopadne na povrch, nazýva sa meteorit. Pri dopade meteoroidu (alebo iného objektu) na Zem, vzniká zvyčajne v mieste dopadu (impaktný) kráter.

Roztavený terestriálny materiál "vyvrhnutý" pri vytvorení krátera môže vychladnúť a stuhnúť na objekt známy ako tektit.

Poznámka: Slovo meteor označuje v meteorológii akýkoľvek jav v atmosfére. Napríklad pre dážď alebo sneh sa používa slovo hydrometeor.

Pôvod meteorov 
Väčšina meteorov pochádza z kometárnych častí, ktoré sú pre ich (z veľkej časti ľadový) obsah veľmi krehké. Ich priemerná hustota je menšia než hustota vody. Materiál, z ktorého sa kométa skladá, je taký krehký, že by ho bolo možné mrviť v rukách.

Pozri aj 
 Meteorický roj
 Meteoroid
 Meteorit
 Veľký denný bolid z roku 1972
 Prelet meteoroidu EN131090 nad Česko-Slovenskom a Poľskom

Iné projekty

Externé odkazy 

 Všetko o meteoroch

Meteoroidy
Planetológia
1858



Udalosti 
 11. máj – Minnesota sa stáva 32. štátom Spojených štátov 
 28. október – Premiéra operety Orpée aux enfers (Orfeus v podsvetí), najúspešnejšieho diela Jacquesa Offenbacha.
 1. november – vznik Britskej Indie

Narodenia 
 6. január – Samuel Alexander, anglický filozof, neorealista († 1938)
 30. január – Coenraad Jacob Temminck, holandský aristokrat a zoológ († 1778)
 1. marec – Georg Simmel, nemecký filozof a sociológ († 1918)
 18. marec – Rudolf Diesel, nemecký inžinier a vynálezca († 1913)
 15. apríl – Émile Durkheim, francúzsky filozof a sociológ († 1917)
 23. apríl – Max Planck, nemecký fyzik, nositeľ Nobelovej ceny († 1947)
 21. máj – Édouard Goursat, francúzsky matematik († 1936)
 30. máj – Maurice Klippel, francúzsky neurológ a psychiater († 1942)
 9. júl – Franz Boas, nemecko-americký antropológ († 1942)
 31. júl – Ferko Urbánek, slovenský spisovateľ, dramatik, úradník († 1934)
 11. august – Christiaan Eijkman, holandský lekár a patológ († 1930)
 21. august – Rudolf Habsburský, rakúsky následník trónu († 1889)
 3. september – Francis Preserved Leavenworth, americký astronóm († 1928)
 9. september – Carl Auer von Welsbach, rakúsky vedec a vynálezca († 1939)
 22. október – Augusta Viktória Šlezvicko-holštajnská, nemecká cisárovná a pruská kráľovná ako prvá manželka Viliama II. († 1921)
 27. október – Theodore Roosevelt, 26. prezident USA (* 1919)
 20. november – Selma Lagerlöfová, švédska spisovateľka († 1940)
 26. november – Israel Abrahams, anglický učenec a učiteľ židovského pôvodu († 1925)
 22. december – Giacomo Puccini, taliansky hudobný skladateľ († 1924)
 26. december – Menyhért Palágyi, maďarsko-nemecký filozof († 1924)

Úmrtia 
 5. január – Josef Václav Radecký z Radče, český šľachtic a rakúsky poľný maršal (* 1766)
 30. január – Coenraad Jacob Temminck, holandský aristokrat a zoológ (* 1778)
 7. apríl – Anton Diabelli, rakúsky skladateľ a hudobný nakladateľ (* 1781)
 14. máj – Robert Owen, anglický podnikateľ a utopický socialista (* 1771)
 10. jún – Robert Brown, škótsky botanik (* 1773)
 16. jún – John Snow, britský lekár (* 1813)
 24. júl – Imrich Palugyay, nitriansky a košický biskup (* 1780)
 3. november – Harriet Taylorová Millová, britská filozofka (* 1807)
 17. november – Robert Owen, anglický utopista, humanista, sociálny reformátor (* 1771)

 
 1858
Podnik

Podnik je jednotka ekonomického rozhodovania a základný ekonomický subjekt trhovej ekonomiky. Môže mať viacero definícií.

Definície 
 Najvšeobecnejšia definícia znie napríklad: Sociálny útvar, ktorý je naplnený ľudským konaním zameraným na určitý účel.

 V makro- a mikroekonómii je to ekonomický subjekt, ktorý vyrába statky a služby, ponúka ich na trhu tovarov a na trhu výrobných faktorov vytvára dopyt po výrobných faktoroch potrebných pre ich výrobu. Je opakom súkromných domácností.

 V podnikovej ekonomike neexistuje (odhliadnuc od definície v Obchodnom zákonníku, pozri ďalej) jednotná definícia. Spravidla sa chápe ako plánovito organizovaný ekonomický subjekt na výrobu statkov a služieb. Na rozdiel od súkromných domácností vyrábajú prevažne za účelom cudzej (nie vlastnej) spotreby. Podľa E. Gutenberga je podnik ako zariadenie (Betrieb) charakterizovaný faktormi: kombinovanie výrobných faktorov, ekonomický princíp (princíp hospodárnosti), princíp finančnej rovnováhy, forma vlastníctva výrobných prostriedkov (kolektívne/súkromné), podnikové ciele (maximalizácia zisku/splnenie plánu) a určovanie ekonomického plánu (autonómne/cez centrálny plán). Inokedy sa podnik chápe ako subjekt (len) trhového hospodárstva charakterizovaný súkromnou formou vlastníctva výrobných prostriedkov, autonómnym určovaním ekonomického plánu a snahou o maximalizáciu zisku.

 Obchodný zákonník v §5 definuje podnik ako súbor hmotných, ako aj osobných a nehmotných zložiek podnikania. Podrobnosti pozri zákon: Obchodný zákonník.

Tri roviny podniku 
Celkovo možno konštatovať, že ekonomický podnik má tri roviny:
 skupina podnikov (finančná oblasť činnosti)
 spoločnosť (právna, účtovná a daňová oblasť činnosti)
 zariadenie (fyzický útvar a miesto organizácie výroby; továreň, kancelária)
V niektorých podnikoch sa robia rozhodnutia na všetkých troch úrovniach, v iných (menších) všetky úrovne splývajú do jednej.

Typy podnikov 
Podniky sa delia napríklad:
 podľa vlastníctva 
 štátne
 súkromné
 kombinované
 družstevné
 so zahraničnou majetkovou účasťou
 podľa veľkosti:
 malé
 stredné
 veľké
 podľa financovania:
 financované externe
 financované interne
 podľa činnosti:
 výrobné
 nevýrobné
 podľa organizačnej právnej normy:
 obchodné spoločnosti
 živnosti
 družstvá
 podľa formy vlastníctva:
 individuálne
 partnerské
 účastnícke
 podľa riadenia:
 riadené vlastníkmi
 riadené manažmentom
 podľa organizačnej štruktúry:
 do hierarchickej pyramídy
 do sietí

Podniková ekonomika
 
Obchodné právo
Nemocničná nákaza

Nemocničná nákaza, odborne nozokomiálna nákaza (skr. NN; gr. nosokomeion = nemocnica, nosos = choroba, komeo = starať sa) je prenosné ochorenie vonkajšieho alebo vnútorného pôvodu, ktoré vzniklo v súvislosti s pobytom osôb v zdravotníckom zariadení. Za nemocničnú nákazu sa považuje aj nákaza, ktorá sa s ohľadom na svoj inkubačný čas prejaví po prepustení pacienta zo zdravotníckeho zariadenia alebo po jeho preložení do iného zdravotníckeho zariadenia.

Infekcia prítomná v čase prijatia môže byť za nozokomiálnu považovaná len vtedy, keď je epidemiologicky spojená s predchádzajúcou hospitalizáciou.
Na vzniku týchto infekcií sa podieľa prítomnosť určitých mikroorganizmov v nemocničnom prostredí, oslabenie organizmu chorobou a diagnostické a liečebné zásahy do organizmu (napr. operácia, cievkovanie).
Najčastejšími vyvolávateľmi sú baktérie Escherichia coli, Klebsiella, Proteus, Pseudomonas aeruginosa, Staphylococcus aures.

Rozdelenie 
Triedenie nemocničných nákaz môže byť podľa výskytu na nešpecifické a špecifické NN, podľa pôvodu na exogénne NN a endogénne NN a podľa klinického prejavu.

 podľa výskytu
 nešpecifické NN sú infekcie, ktoré sa bežne vyskytujú aj mimo zdravotníckeho zariadenia, do ktorého boli prenesené (chrípka, salmonelóza), ich výskyt v zdravotníckom zariadení býva odrazom epidemiologickej situácie v príslušnom regióne.
 špecifické NN vznikajú v nemocničnom prostredí v súvislosti s diagnostickými alebo liečebnými výkonmi. Tieto infekcie môžu byť dokonca špecifické aj pre určitý typ oddelenia (neurologické, novorodenecké, ortopedické). Vyznačujú sa špecifickým šírením, často vysokou odolnosťou pôvodcu, odlišnými prístupmi k predchádzaniu a liečbe oproti mimonemocničným nákazám.
 podľa pôvodu
 exogénne NN pochádzajú z prameňa, ktorý sa nachádza mimo pacienta (napr. zo vzduchu, plôch)
 endogénne NN sú spôsobené vlastnou mikrobiálnou flórou pacienta a to zavlečením infekčného pôvodcu z kolonizovaného orgánu či slizničného povrchu do okolitých tkanív či do iného orgánu (napr. črevné mikroorganizmy do brušnej dutiny)
 podľa klinického prejavu
 infekcie močového traktu
 chirurgické infekcie v rane
 infekcia krvného prúdu
 pneumónia
 ostatné (do 10  % všetkých NN)

Externé odkazy 
 WHO - Prevention of hospital-acquired infections - en
 National Nosocomial Infections Surveillance System - en

Epidemiológia
Object Pascal

Object Pascal, nazývaný aj Delphi (čo je však už dnes označenie pre vývojové prostredie) je objektovo orientovaný programovací jazyk založený na jazyku Pascal. Vývojové prostredie, pôvodne určené na vývoj aplikácii v tomto jazyku sa nazýva Delphi. Jazyk je tvorený spoločnosťou Borland (istý čas vystupovala pod menom Inprise, dnes aktivity týkajúce sa Delphi a Object Pascalu presunula na svoju dcérsku spoločnosť CodeGear).

Programovací jazyk 

Významné aspekty jazyka zahŕňajú:

 transparentnú prácu s objektami referenciami/ukazovateľmi
 vlastnosti ako súčasť jazyk, t. j. podporu pre gettery a settery (tiež známe ako pristupovače a mutátory), ktoré transparentne poskytujú zapuzdrenie
 indexové vlastnosti a implicitné vlastnosti
 delegáty, čo sú v podstate bezpečné ukazovatele na metódy, ktoré sa používajú hlavne na zviazenie udalostí ich konzumentom
 delegáciu implementácie rozhraní členom a vlastnostiam tried
implementáciu konzumentov správ systému Windows označením metódy triedy s číslom alebo názvom správy

Externé odkazy 
 Borland website - Delphi subsite
 The Delphi Object Model
 Delphi Super Page
 Open Directory Project: Delphi
 Torry's Delphi Pages
 Veľké množstvo študijných textov o Delphi a Pascal-e
 Object Pascal - stručný popis, porovnávanie príkazov-operátorov oproti iným jazykom

Programovacie jazyky
1860



Udalosti 
 24. marec – Francúzsko anektovalo Savojsko
 11. máj – taliansky revolucionár Giuseppe Garibaldi pristál s tisíckou dobrovoľníkov v prístave Marsala na ostrove Sicília
 27. máj – Giuseppe Garibaldi so svojim vojskom obsadil Palermo 
 31. máj – začalo jednanie rakúskej ríšskej rady, ktorú cisár zvolal po jedenástich rokoch od rozohnania kroměřížskeho snemu
 14. august – dokončením Tiskej železnice boli na uhorskú železničnú sieť napojené Košice
 20. október – cisár František Jozef I. vydal tzv. Októbrový diplom
 nemecký chemik Albert Niemann po prvý raz vyrobil kokaín
 vojna medzi domorodými Maormi a osadníkmi na Novom Zélande 
 nemecký chemik Robert Wilhelm Bunsen a fyzik Gustav Robert Kirchhoff objavili chemický prvok cézium

Narodenia 
 29. január – Anton Pavlovič Čechov, ruský spisovateľ a dramatik († 1904)
 29. február – Herman Hollerith, americký vynálezca a inžinier († 1929)
2. máj – Theodor Herzl, židovský novinár a politik, ktorý sa pokladá za zakladateľa sionizmu († 1904)
 3. máj – John Scott Haldane, anglický lekár a filozof († 1936)
 3. máj – Vito Volterra, taliansky matematik a fyzik († 1940)
 17. máj – Martin Kukučín, slovenský prozaik, dramatik a publicista († 1928)
 21. máj – Jane Addamsová, americká sociálna pracovníčka a reformátorka, laureátka Nobelovej ceny za mier († 1935)
 21. máj – Willem Einthoven, holandský lekár a fyziológ, nositeľ Nobelovej ceny († 1927)
 7. júl – Gustav Mahler, rakúsky hudobný skladateľ († 1911)
 19. júl – Lizzie Borden, americká žena, súdená za vraždu svojich rodičov roku 1892 († 1927)
 18. august – Kristína Royová, slovenská náboženská spisovateľka a redaktorka († 1936)
 24. september – George Carmack, objaviteľ bohatého náleziska zlata na Klondike († 1922)
 1. október – Johannes Thiele, nemecký zoológ († 1936)
 6. november – Ignacy Jan Paderewski, poľský klavirista, hudobný skladateľ a politik († 1941)
 23. november – Hjalmar Branting, švédsky politik, nositeľ Nobelovej ceny za mier († 1925)

Úmrtia 

 27. január – János Bolyai, maďarský matematik (* 1802)
 29. január – Ernst Moritz Arndt, nemecký publicista a básnik (* 1769)
 8. apríl – Štefan Sečéni, maďarský šľachtic, politik a národný buditeľ (* 1791)
 23. jún – Giuseppe Cafasso, taliansky kňaz a svätec (* 1811)
 29. jún – Thomas Addison, anglický lekár, objaviteľ Addisonovej choroby (* 1793)
 1. júl – Charles Goodyear, americký vynálezca (* 1800)
 12. september – William Walker, americký filibustier, dobrodruh a žoldnier, prezident Nikaraguy (* 1824)
 21. september – Arthur Schopenhauer, nemecký filozof (* 1788)
 5. október – Alexej Stepanovič Chomiakov, ruský filozof, spisovateľ a básnik (* 1804)
 14. december – George Hamilton Gordon Aberdeen, britský konzervatívny politik (* 1784)
 17. december – Désirée Clary, švédska kráľovná ako manželka Karola XIV. Jána (* 1777)

 
 1860