Richard Réti

Richard Réti (* 28. máj 1889, Pezinok – † 6. jún 1929, Praha) bol slávny rakúsko-uhorský šachový majster, neskôr po rozpade rakúsko-uhorskej monarchie česko-slovenský šachový veľmajster s nemeckým materinským jazykom.

Život 

Jeho otec bol židovský lekár Samuel Réti pochádzajúci z Hlohovca a matkou bola Anna rodená Májerova z Pezinka. Mal francúzsku vychovávateľku. V školskom veku v roku 1904 sa presťahoval s matkou do Viedne, absolvoval gymnázium a študoval matematiku, avšak rýchlo ho začal fascinovať šach. V slávnej viedenskej kaviarni Café Central zabudol svoju seminárnu prácu a potom čo sa úplne stratila, vzdal štúdium a stal sa profesionálnym hráčom šachu.

Savielly Tartakower o tomto čase:

Réti študoval matematiku, ale nebol suchým matematikom, hrá za Viedeň, ale nie je Viedenčan, je rodený Uhor, nevie po maďarsky, rozpráva rýchlo, a pritom koná rozvážne, a ešte sa stane najlepším šachistom na svete, ale nedosiahne korunu majstra sveta. On je bádateľský umelec, ktorý sa nezaoberá príčinou záležitostí, ale podstatou…

Medzi rokmi 1918 a 1924 dosahuje veľké turnajové úspechy a patrí do absolútnej svetovej špičky. V roku 1924 je prvý po desiatich rokoch, komu sa podarí poraziť veľkého, „neporaziteľného“ Capablancu v turnajovej partii.

Réti sa stal radikálnym „novátorom“ šachového otvorenia a spolu s Aaronom Nimzowitschom a Gyulom Breyerom bol jedným z vedúcich predstaviteľov „hypermodernej šachovej školy“. Po ňom pomenované otvorenie Rétiho hra (1.Jf3 d5 2.c4) je typickým výdobytkom tej epochy.

V roku 1925 dosiahol svetový rekord v simultánke naslepo, keď z partií na 29 šachovniciach 21 vyhral 6 zremizoval a 2 prehral.

Aj ako autor šachovej literatúry dokázal veľa, jeho knihy Die neuen Ideen im Schachspiel Nové myšlienky v šachovej hre z roku 1922 a Die Meister des Schachbretts Majstri na šachovnici z roku 1930 sú klasickými dielami šachovej literatúry. 

Vo veku len 40 rokov umrel v Prahe na šarlach. Pochovaný je vo Viedni.

Šachové štúdie 

Svoju genialitu dokázal aj vo vyše 50 šachových štúdiách. Najznámejšia z nich, v ktorej súperi majú len po jednom pešiakovi, bola uverejnená 4. decembra 1921 v Ostrauer Morgenzeitung. Myšlienka štúdie je negáciou známeho aforizmu od Senecu: Kto súčasne beží za dvoma zajacmi, často nechytí ani jedného.. 

Biely na ťahu remizuje

Na prvý pohľad sa zdá, že výzvu nemožno splniť, pretože biely kráľ nemôže dohnať čierneho pešiaka a čierny kráľ ľahko chytí bieleho pešiaka. Biely kráľ musí preto sledovať odrazu dva ciele:

 podporovať vlastného pešiaka
 chytiť súperovho pešiaka.

Keď sa čierny kráľ priblíži k bielemu pešiakovi (Kb6), biely kráľ získa čas na vstup do štvorca čierneho pešiaka a tým ho chytí. Ak čierny ťahá len svojím pešiakom, tak biely kráľ pomôže svojmu pešiakovi a obe strany postavia prakticky v rovnakom čase dámu.

Riešenie:

1.Kh8-g7!! h5-h4

Alebo 1... Kb6 2.Kf6 h4 3.Ke5 h3 4.Kd6 h2 5.c7 =

2.Kg7-f6 h4-h3
 
Ak teraz 3.Ke5? tak 3... h2 čierny vyhrá

3.Kf6-e6 alebo 3.Kf6-e7

remíza.

Literatúra 

 Harry Golombek: Richard Rétis beste Partien. Überarbeitete Neuauflage von John Nunn. Beyer-Verlag, Hollfeld 2002. ISBN 3-88805-268-8
 Jan Kalendovský: RICHARD RÉTI - šachový myslitel, Olympia, Praha, 1989

Externé odkazy 
 Olympiáda 1927
 osobnosti.sk
 Réti - Capablanca, NY 1924, 1-0
 Záznam o narodení v židovskej matrike - záznam číslo 38

Narodenia v 1889
Úmrtia v 1929
Osobnosti z Pezinka
Česko-slovenskí šachisti
Slovenskí šachisti
Slovenskí šachoví skladatelia
Rakúski šachisti
Šachisti židovského pôvodu
Šachoví veľmajstri
Medzinárodní veľmajstri
Slovenské osobnosti židovského pôvodu