Nebeská ríša veľkého pokoja

Nebeská ríša veľkého pokoja (čínsky: Tchaj-pching tchien kuo, pchin-jin Tàipíng Tiān Guó, znaky: 太平天囯) bol štátny útvar v Číne, ktorý od roku 1853 čiastočne alebo úplne ovládal provincie Chu-pej, An-chuej, Ťiang-si a Če-ťiang, s hlavným mestom v Nankingu.

História

Vznik 
Tchaj-pchingské povstanie vypuklo v roku 1850 v provincii Kuang-si pod vedením Chung Siou-čchüana, kresťanského konvertitu, ktorý na území, ktoré ovládal, založil nezávislý štát - Nebeskú ríšu veľkého pokoja. V polovici 19. storočia postihla Čínu séria prírodných katastrof, hospodárskych problémov a porážok (najmä ponižujúca porážka v roku 1842 v prvej ópiovej vojne so Spojeným kráľovstvom). 11. januára 1851 sa Chung Siuo-čchüan vyhlásil za „nebeského kráľa“ (王, Tchien-wang) a založil novú dynastiu, Nebeskú ríšu veľkého pokoja. Po menších konfliktoch sa násilie vo februári 1851 vystupňovalo do Jintianského povstania, v ktorom 10-tisícová povstalecká armáda porazila menšie čchingské sily. Feng Jün-šan bol stratégom povstania a správcom kráľovstva počas jeho prvých dní až do svojej smrti v roku 1852.

Keďže Chung Siou-čchüan údajne dostal v sne pokyn vyhubiť všetkých „démonov“, za ktorých Tchaj-pchingovia považovali Mandžuov, vybrali sa teda zabíjať a vyhladiť celé mandžuské obyvateľstvo. Keď bol Nanking obsadený, Tchaj-pchingovia v meste zabili, upálili a rozsekali 40 000 Mandžuov. Najprv zabili všetkých mandžuských mužov, potom vyhnali mandžuské ženy za mesto a upálili ich.

Pád ríše 
Pokus o dobytie Šanghaja v roku 1860 bol spočiatku úspešný, ale nakoniec čínski vojaci a európski dôstojníci pod vedením Fredericka Townsenda Warda Šanghaj ubránili. Chung Siou-čchüan vyhlásil, že Boh bude brániť Nanking, ale v júni 1864 Chung Siou-čchüan zomrel na otravu jedlom. Len niekoľko dní po jeho smrti čínske vojská dobyli mesto Nanking. Jeho telo bolo pochované v bývalom cisárskom paláci, kde ho neskôr exhumovali a víťazní generáli mohli overiť jeho smrť. Potom bolo jeho telo spopolnené. Vojaci potom vystrelili popol z dela, aby jeho pozostatky nemali hrob ako večný trest za vzburu.

Štyri mesiace pred pádom Nebeského kráľovstva Chung Siou-čchüan abdikoval v prospech Chung Tchien-kuej-fua, svojho najstaršieho syna. V čase odovzdania moci mal pätnásť rokov. Hoci ríša padla v roku 1864, boj sa neskončil. V celej Číne bolo ešte niekoľko stotisíc povstalcov, ktorí pokračovali v boji s viac ako štvrťmiliónovou presilou. V auguste 1871 čínske jednotky úplne zničili povstaleckú armádu pod vedením Š’ Ta-kchaja.

Zásady 

 Armáda zaviedla v krajine teokratickú a silne vojenskú vládu.
 Skúšky pre úradníkov sa už nerobili z Konfucia, ale z Biblie.
 Súkromné vlastníctvo bolo zrušené a všetko patrilo štátu.
 Viazanie nôh bolo zakázané. (Ľudia z kmeňa Hakka túto tradíciu nikdy nedodržiavali, a preto mohli ženy z kmeňa Hakka vždy pracovať na poli.)
 Slnečný kalendár nahradil lunárny kalendár.
 Spoločnosť bola vyhlásená za beztriednu a pohlavia si boli rovné.
 Pohlavia boli prísne oddelené. Existovali samostatné armádne jednotky zložené len zo žien; až do roku 1855 nesmeli spolu žiť manželské páry a nemohli mať sexuálne vzťahy.
 Medzi ďalšie nové zákony patril zákaz ópia, hazardných hier, tabaku, alkoholu, polygamie, otroctva a prostitúcie. Za všetky boli tvrdé tresty.

Náboženské záležitosti 
Spočiatku sa nasledovníci Chung Siou-čchüana nazývali uctievači Boha. Chungovu vieru inšpirovali vízie, ktoré zaznamenal a v ktorých ho na nebi pozdravil Šang-ti, Najvyšší cisár alebo Jehova. Chung bol predtým v kontakte s protestantskými misionármi a čítal Bibliu. Nebeská ríša veľkého pokoja bola založená na synkretizme Chung Siou-čchüana s kresťanstvom, ktorý sa líšil od hlavného prúdu kresťanských modlitieb, rituálov a sviatkov. Knižnice budhistických kláštorov boli zničené, v prípade oblasti delty rieky Jang-c’-ťiang takmer úplne. Chrámy taoizmu, konfucianizmu a iných tradičných vierovyznaní boli často premenené na kostoly, školy, nemocnice alebo boli zničené.

Zahraničné záležitosti 
Nebeské kráľovstvo zachovalo koncepciu cisárskeho čínskeho tributárneho systému, keď nariadilo všetkým „desaťtisíc národom sveta“, aby sa podriadili Nebeskému dvoru a každoročne mu odvádzali tribút. Nebeský kráľ vyhlásil, že má v úmysle založiť novú čínsku dynastiu.

Mena 
V prvom roku svojho vzniku razila Nebeská ríša veľkého pokoja mince s priemerom 23 až 26 mm s hmotnosťou približne 4,1 g. Na lícnej strane bolo napísané meno kráľovstva a na rube „Svätý poklad“ (čínsky 聖寶); kráľovstvo vydávalo aj papierové bankovky.

Referencie

Zdroj 

Dejiny Číny