Jana II. (Navarra)

Jana II. (* 28. január 1312 – † 6. október 1349) bola v rokoch 1328 až 1349 navarrskou kráľovnou. Bola jedinou dcérou francúzskeho kráľa Ľudovíta X. (v Navarre panoval ako Ľudovít I.) a jeho prvej manželky Margaréty Burgundskej.

Zamietnutie nástupníckych práv vo Francúzsku 
Po smrti svojho otca a nevlastného brata Jána I., ktorí obaja zomreli v roku 1316, bola vylúčená z nástupníctva a novým kráľom sa stal jej strýko Filip V. (v Navarre vládol ako Filip II.), brat Ľudovíta X. a syn Filipa IV..

Filip sa dostal k vláde z niekoľkých dôvodov – Jana bola v tom čase veľmi mladá, ďalej spochybnil, že je dcérou Ľudovíta X. a navyše vládnuce vrstvy boli toho názoru, že ženy by nemali mať dovolené, aby mohli Francúzsku vládnuť. Tento posledný dôvod sa však nemohol uplatniť v Navarre, pretože tam už existoval precedens, ktorý povoľoval aj ženám nastúpiť na trón.

Po Filipovi V. nastúpil na trón ďalší strýko (brat Filipa V. a Ľudovíta X.) Jany II. Navarreskej, Karol IV. (v Navarre vládol ako Karol I.), ktorý zomrel v roku 1328. Po jeho smrti už neboli žiadny ďalší dediči trónu, ktorí by boli v priamej príbuzenskej línii s Filipom IV. Na trón si však úspešne nárokoval vzdialený príbuzný Filip, ktorý bol synom mladšieho brata Filipa IV., Karola z Valois. Tým predbehol v nástupníctve nielen Janu, ako priamu nástupníčku, ale aj niekoľko ďalších žien, ktoré boli v bližšom príbuzenskom vzťahu k Filipovi IV., ako on. Na trón nastúpil ako Filip VI..

Navarrská kráľovná 
Jana sa stala navarrskou kráľovnou vďaka zmluve s Filipom VI., ktorý nebol potomkom skoršieho navarrského kráľa Garciu Ramíreza, a teda nemohol vystúpiť proti ženským následníkom trónu v Navarre. Jana sa v zmluve musela vzdať svojho nároku na francúzsky trón a aj majetkov svojej starej mamy vo francúzskych regiónoch Brie a Champagne, ktoré boli spojené s francúzskymi kráľovskými panstvami. Ako náhradu získala panstvá Angoulême, Mortain a časť Cotentinu (Longueville). Neskôr vymenila panstvo Angoulême za tri majetky vo Vexine – Pontoise, Beaumont-sur-Oise, a Asnière-sur-Oise.

Ako navarrská kráľovná vládla až do svojej smrti v roku 1349. Vládla spolu s manželom, Filipom III.. Filip bol taktiež aj Évreuxským grófom ako dedič grófa Ľudovíta z Évreux (ten bol mladším synom francúzskeho kráľa Filipa III.). Vďaka jeho zdedenými územiami spolu s Janinými majetkami v Normandii a jej právami v Champagne, mali manželia rozsiahle majetky v severnom Francúzsku.

Jana a Filip mali spolu osem detí. Jej nástupcom sa stal ich syn Karol II.. Ich dcéra Blanka d'Evreux sa stala druhou manželkou francúzskeho kráľa Filipa VI..

Francúzsky trón v rukách Janiných potomkov 
Hoci Jana nikdy nezískala francúzsky trón, jej potomkovia a dediči, navarrskí králi, nakoniec získali francúzsku korunu, keď Henrich IV. zdedil o dve storočia neskôr (v roku 1589) trón. Všetci ďalší francúzski králi mali už Janinu krv a boli jej potomkami.

Potomkovia 
 Mária Navarrská (1329 – 1347) – Bola prvou manželkou aragónskeho kráľa Petra IV. (1319 – 1387).
 Blanka d'Évreux (1331 – 1398) – Stala sa druhou manželkou francúzskeho kráľa Filipa VI. (1293 – 1350).
 Karol II. (1332 – 1387) – Po smrti Jany sa stal navarrským kráľom. Bol známy ako Karol Hrozný (Charles le Mauvais).
 Agnesa Navarrská (1334 – 1396) – Vydala sa za foixského grófa Gastona III. (1331 – 1391).
 Filip Longuevilleský (1336 – 1363) – Jeho manželkou sa stala Jolanda de Dampierre (1331 – 1395).
 Ľudovít, gróf z Beaumont-le-Rogeru (1341 – 1372) – Jeho prvou manželkou bola od roku 1358 Mária de Lizarazuová ; druhou manželkou sa v roku 1366 stala Joanna Durazzová (1344 – 1387).

Tituly 

|-

|-

|-

|-

Pozri aj 
 Ľudovít X.
 Margaréta Burgundská

Iné projekty

Zdroj 
 

Narodenia v 1312
Úmrtia v 1349
Úmrtia na mor