joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Blesovce

Blesovce je obec na Slovensku v okrese Topoľčany.  V obci je rímskokatolícky kostol Umučenia sv. Jána Krstiteľa z 18. storočia.

Blesovce ležia v Podunajskej pahorkatine, v jej severozápadnej časti nazvanej Nitrianska sprašová pahorkatina, pri severovýchodnom úpätí Považského Inovca.

Názov obce pochádza od osobného mena Bles - jedného z príslušníkov šľachtického rodu Branč-Lipovnických, ktorým obec patrila v 12. a 13. storočí (terra nobilum de Beles). Najstaršou zmienkou o existencii Branč-Lipovnických je listina z roku 1210, v ktorej sa uvádza Gothard, syn Cherubína z Branča ako kráľovský pristald (poverenec).

Prvou písomnou zmienkou o obci je listina z roku 1246, datovaná po 13. októbri, ktorou uhorský kráľ Belo IV. daroval grófovi Vitkovi, synovi Sebeslavovmu z rodu Ludanickovcov, za služby poskytnuté počas invázie Tatárov zem (Horné) Štitáre, vyňatú z Nitrianskeho hradného panstva, ktorá susedí so zemami nazvanými Ludanice a (Horné) Obdokovce, patriace tomu istému Vitkovi. 

Na prelome 13. a 14. storočia došlo za bližšie neznámych okolností k zmene vlastníka Blesoviec. Dedinu s najväčšou pravdepodobnosťou nadobudol Matúš Čák Trenčiansky a pripojil ju k topoľčianskemu hradnému panstvu. To na základe darovacej listiny pripadlo v roku 1389 výmenou za hradné panstvo Šášov bratom Frankovi a Šimonovi zo Sečian a Blesovce prestali byť kráľoským majetkom. V čase tureckej expanzie boli Blesovce vypálené. Od konca 16. storočia sa v neveľkých Blesovciach vystriedalo viacero vlastníkov. Patrili k nim šľachtické rody Beréniovcov, Očkaiovcov, Príleskovcov, Ujfalušiovcov a iných. Spomínajú sa i Zerdahelyovci (Streďanskí). 

Blesovce boli už od 11. resp. 12. storočia sídlom fary. Stál tu románsky kostolík zasvätený sv. Jánovi Krstiteľovi. Na začiatku 17.storočia využívala blesovská cirkev  pôvodne katolícky kostol na evanjelicke účely. Kostol bol pôvodne drevený a po roku 1658 bol evanjelikmi prestavaný na kamennú stavbu. V tom čase boli Blesovce viackrát sídlom veľkotopolčianskeho seniorátu (1580-1673). Pôsobili tu nasledovní evanjelickí seniori: Štefan Kevický, František Hrabecius (1919-1648), Šimon Eustachius (1651- 1652), Ondrej Pukzicius (Pukza) (1652-1657). V rokoch 1661-1663 tu pôsobil ako evanjelický farár aj Daniel Krman st. Po roku 1711 však blesovská evanjelická cirkev zanikla a kostol sa stal definitívne katolíckym v roku 1730. Pôvodný zvon vážiaci okolo 5000 kg padol za obeť prvej svetovej vojne. Evanjelici v Blesovciach sú teraz diasporou CZ Nitrianska Streda (Považský seniorát). 

Už pred II. svetovou vojnou sa Blesovce stali známe tradíciou ovocinárstva a ružiarstva, ktorú založili bratia Pavol Masaryk (1909-2000) a Gustáv Masaryk (1912-1947).

Samospráva obce 
Zoznam starostov obce a predsedov MNV

Pavol Cabaj

Ing. Zdenek Michalec

Miroslav Murčo

Ing. Zdenek Michalec

Eduard Novotný

Osobnosti obce 
 Tibor Cabaj (*1954) - politik ĽS-HZDS, poslanec NR SR

Referencie 

 
Obce okresu Topoľčany
Jacovce

Jacovce je obec na Slovensku v okrese Topoľčany.

Obec Jacovce je doložená z r. 1255 ako Ieche. Obec patrila Radusovi, od r. 1390 panstvu Topoľčany.

V obci je rímskokatolícky gotický kostol Návštevy Panny Márie pravdepodobne zo 14. storočia. Kostol je jednoloďový, dnešnú podobu získal po ukončení prestavby a slávnostnom vysvätení v roku 1680.

6. júla 2003 tu bol konsekrovaný novopostavený kostol Božieho milosrdenstva. Konsekroval ho tamojší rodák, arcibiskup Ján Sokol. Medzi ďalšie známe osobnosti patrí aj Ladislav Jurkemik, ktorý sa stal v Belehrade v roku 1976 majstrom Európy .

Obcou preteká riečka Chotina a potok Slivnica.

Osobnosti 
 Tomáš Jedlička (Jedlitska), náboženský spisovateľ, (*16. december 1761 - †15.3.1814 Kerestúr, dnes Križovany nad Dudváhom)
 Ján Klempa, slovenský historik (* 1. december 1839)
 Ján Sokol, emeritný arcibiskup Trnavskej arcidiecézy (* 9. október 1933) 
 Ladislav Jurkemik, bývalý tréner slovenskej futbalovej reprezentácie (* 20. júl 1953)
 Dušan Herda, futbalista, ME 1976 (* 15.júla 1951) 
 Peter Herda, futbalista (* 25. november 1956)
 Miroslav Šatan, reprezentant Slovenska v ľadovom hokeji (* 22. október 1974

Referencie 

 
Obce okresu Topoľčany
Krtovce

Krtovce sú obec na Slovensku v okrese Topoľčany. V obci je rímskokatolícky kostol Ružencovej Panny Márie z roku 1870.

Referencie 

 
Obce okresu Topoľčany
Malé Ripňany

Malé Ripňany je obec na Slovensku v okrese Topoľčany. V obci je rímskokatolícky kostol sv. Antona Paduánskeho z roku 1800.

Referencie 

 
Obce okresu Topoľčany
Nitrianska Blatnica

Nitrianska Blatnica je obec na Slovensku v okrese Topoľčany. V obci je rímskokatolícky kostol Povýšenia svätého Kríža z roku 1820 a v lesoch nad obcou sa nachádza kaplnka - rotunda sv. Juraja pod Marhátom z 9. - 10. storočia. Prvý písomný záznam o obci Sarfew pochádza z roku 1185.

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Nitrianska Blatnica

Referencie

Externé odkazy 
 Stránka obce
 Stránka OZ Rotunda Jurko
 www.apsida.sk - profil predrománskej rotundy

Iné projekty

 
Obce okresu Topoľčany
Práznovce

Práznovce sú slovenská obec v Nitrianskom kraji pri hraniciach s Trenčianskym krajom. Obec leží v tesnej blízkosti mesta Topoľčany, ďalšími susednými obcami sú Krušovce, Bošany, ich miestna časť Baštín, Krnča a Solčany.

Obec sa nachádza vo východnej časti Nitrianskej pahorkatiny, na rozsiahlom náplavovom kuželi medzi vodnými tokmi Nitra, Dršna a Vyčoma. Časť katastra tvorí aj lesná plocha pohoria v pohorí Tríbeč, v ktorej sa nachádza samota Horňany.

Dejiny obce 
Stredné Ponitrie bolo osídlené už v strednom paleolite, v období neolitu sa v povodí rieky Nitra začali usadzovať rodové spoločenstvá roľníckej civilizácie. V katastri obce boli objavené sídliska volútovej a lengyelskej kultúry. Z obdobia prelomu letopočtov sa v obci našli laténsko-dácke nálezy dokazujúce spolužitie pôvodného obyvateľstva s Keltmi.

V stredoveku bolo územie podobne ako celé Ponitrie osídlené Slovanmi. Aj územie obce Práznovce patrilo pod sféru Nitrianskeho kniežatstva a následne po jeho dobytí aj pod správu Veľkej Moravy. Z tohto obdobia sa v lokalite Kostolec zachovali základy románskeho kostolíka. Prvé osídlenie na území obce sa podľa tradície nachádzalo práve v danej lokalite.

Najstaršia zmienka o obci pochádza z 12. storočia. Obec a jej miestna šľachta je nepriamo spomenutá v listine pápeža Lucia III. z roku 1183 v ktorej Práznovciam (Preznulch) resp. ich zemanom, potvrdil právo na vyberanie desiatku, ktoré im ostrihomský arcibiskup Lukáč okolo roku 1160 odňal a následne arcibiskup Mikuláš v roku 1181 vrátil. V listine z roku 1326 sa už priamo spomínajú „šľachtici z Práznoviec“, avšak stále bez uvedenia konkrétnych mien. Rod Práznovských/Práznovszkých pretrval do dnešných čias, jeho história sa už ale od neskoršieho obdobia s obcou nespája a i dobobé pramene sú skromnejšie.

Prvá zmienka o škole v Práznovciach pochádza z roku 1863, pričom v obci sa už pred tým nachádzala staršia rímskokatolícka ľudová škola. Nová škola bola vystavaná v roku 1928.

V roku 1997 sa v obci začala výstavba nového katolíckeho kostola, základný kameň pre nový kostol za svätený Panne Márii posvätil pápež Ján Pavol II. pri prvej návšteve Slovenska v Bratislave roku 1990. Obec patrí pod farnosť Bošany. V obci pôsobí kultúrny súbor Práznovanka.

Pamiatky v obci 

 Práznovský mlyn (Miksatov mlyn)
 základy románskeho kostolíka Všetkých svätých
 baroková Kaplnka Panny Márie z roku 1776
 chránená sekvoja v katastri obce

Symboly obce 
Symboly obce sú erb, vlajka a pečať, prípadne iné odvodené symboly.

Najstarší symbol obce sa zachoval v pečati obce z roku 1780. Ide o tri pšeničné klasy a strapec hrozna uprostred písmen P.

Erb obce 
Erb sa skladá z modrého štítu a zo spodného okraja striedavo vyrastajúcich troch zlatých klasov a štyroch zlatých listov, povedľa ktorých vyrastajú dva zlaté strapce hrozna, ktoré symbolizujú poľnohospodárstvo a vinárstvo.

Vlajka obce 
Vlajka pozostáva zo siedmich pozdĺžnych pruhov v striedavých farbách modrej a žltej, krajné modré pruhy sú dvojnásobne širšie ako vnútorné.

Pečať obce 
Pečať je okrúhla, skladá sa z erbu obce a v polkruhu s kruhopisom Obec Práznovce v dolnej časti.

Referencie 

 
Obce okresu Topoľčany
Veľké Ripňany

Veľké Ripňany sú obec na Slovensku v okrese Topoľčany. V obci je rímskokatolícky kostol  sv. Jána Nepomuckého z roku 1592. K obci patrí ako miestna časť aj osada Behynce, do r. 1976 samostatná obec.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Topoľčany
Velušovce

Velušovce sú obec na Slovensku v okrese Topoľčany.

V obci je rímskokatolícka kaplnka Obetovania Panny Márie z roku 1900.
Cez obec preteká potok Slivnica.

Referencie 

 
Obce okresu Topoľčany
Nevidzany (okres Zlaté Moravce)

Nevidzany sú obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Obrátenia sv. Pavla, jednoloďová modernistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1943. Stojí na mieste staršej stavby z roku 1809. Interiér je zaklenutý betónovou valenou klenbou. Zariadenie kostola pochádza z doby jeho vzniku. Fasády sú hladké, členené polkruhovo ukončenými oknami s jednoduchými šambránami. Veža je ukončená trojuholníkovými štítmi s hodinami a ihlancovou helmicou.

Kultúrny život 

 V rokoch 2011-12 miestny kňaz Pavol Kobida na fare aj v kostole sexuálne zneužíval vtedy jedenásťročnú Kristínu. Po odhalení týchto prípadov, časť obyvateľstva obce odsúdila samotnú obeť zneužívania, Kristínu za to, že o svojom sexuálnom zneužívaní nemlčala, a postavili sa za kňaza. Prípad rozdelil obyvateľov na dva tábory. Pavol Kobida dostal za svoje sexuálne delikty podmienečný trest .

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce 

 
Obce okresu Zlaté Moravce
Skýcov

Skýcov je obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Opevnený kaštieľ, trojpodlažná dvojtraktová pôvodne renesančná stavba na pôdoryse písmena L s nárožnými vežami z obdobia okolo roku 1663. Stojí na mieste staršej neskorogotickej stavby. Od 18. storočia bola stavba opustená, až v roku 1888 došlo k jej romantickej dostavbe s čiastočným zachovaním torzálneho stavu a dostavbou neorománskej obytnej veže. Kaštieľ bol vypálený v roku 1945, v 90. rokoch bol opäť obnovený. Fasády kaštieľa sú dekorované kvádrovaním a opornými piliermi v duchu romantizmu. 

 Rímskokatolícky kostol Nanebovzatia Panny Márie, jednoloďová empírová stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1809. Obnovou prešiel v roku 1938. Interiér kostola je zaklenutý českou plackou. Zariadenie kostola pochádza z 20. storočia. Fasády sú hladké, členené termálnymi oknami so šambránami. Veža s polkruhovo ukončeným rezonančným otvorom a hodinami je ukončená ihlancovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce 

 
Obce okresu Zlaté Moravce
Velčice (okres Zlaté Moravce)

Velčice sú obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce.

Polohopis 
Obec Velčice sa nachádza v severnej časti Žitavskej pahorkatiny - osem kilometrov severozápadne od Zlatých Moraviec. Má malebnú polohu. Zo severnej strany ju lemujú južné svahy pohoria Tribeč, ktorý na severozápade susedí s Nitrianskou pahorkatinou a na juhu s Nitrianskou nivou. Na severovýchodnej strane hraničí s pohorím Vtáčnik a Hornonitrianskou kotlinou. Na juhovýchode sa stýka so Žitavskou pahorkatinou a Pohronským Inovcom. Obcou preteká Čerešňový potok, do ktorého sa v strede obce vlieva potok Trnava. Obec zo západu obklopujú kremencové kopce: Malý Lysec, Veľký Lysec (), Ploská (), zo severu hlavný hrebeň pohoria Veľký Tribeč (), Malý Tribeč (), Medvedí vrch (), Mišov vrch (), z východnej časti bočný hrebeň Kamenné vráta (), Čierny hrad () a Vŕšky (). Obec leží v teplej klimatickej oblasti s priemernou ročnou teplotou vzduchu 9,1 °C.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Najsvätejšej Trojice, jednoloďová pôvodne stredoveká stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z druhej polovice 13. storočia. Pôvodné patrocínium kostola bolo sv. Michala. V roku 1713 bol zničený požiarom. Zásadnou barokovou prestavbou prešiel v rokoch 1714-1719, loď kostola bola predĺžená a doplnená o nové presbytérium. Zo stredovekého kostola bola zbúraná východná stena lode a pôvodné presbytérium. V roku 1929 sa uvažovalo o jeho zbúraní lebo bol v zlom stave. K jeho obnove došlo v roku 1934 a v roku 1969. Z pôvodných stredovekých detailov sa dochovalo románske štrbinové okno na južnej stene lode a freska sv. Krištofa s malým Ježišom. Kostol má hladké fasády s polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Veža je ukončená ihlancovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce 
 Apsida.sk- profil stredovekého kostola

 
Obce okresu Zlaté Moravce
Most Apollo

Most Apollo je bratislavský most cez rieku Dunaj. Je to oblúkový most, teda je tvorený oblúkom, na ktorý sú pripevnené približne rovnobežné závesné oceľové laná, ktoré držia mostovku. Nachádza sa medzi Starým mostom a Prístavným mostom. Jeho rozpätie je 231 metrov, celková dĺžka premostenia vrátane estakád 835 metrov a dĺžka hlavného mostného poľa 517 metrov. Výška oblúka mosta je 36 metrov a most má 20 pilierov. Hmotnosť mostného poľa je 5 240 ton. Most Apollo bol nominovaný odborníkmi Americkej spoločnosti pre technické inžinierstvo spolu s ďalšími štyrmi najlepšími stavbami sveta na prestížnu cenu Opal Awards 2006. Ako jediná európska stavba, ktorá bola toho roku nominovaná ju aj získala. Most získal aj cenu Stavba roka 2006 na Slovensku v kategórii mostné objekty stavby.

Názov  
Názov dostal podľa rafinérie Apollo, ktorá kedysi stála v blízkosti bratislavskej strany piateho mosta, a tá sa zas volala podľa boha Apolóna. Počas výstavby sa Most Apollo označoval ako Most Košická, pretože sa nachádza v predĺžení Košickej ulice v Bratislave.

Dopravné spojenie

Výstavba 
Most bol postavený v rokoch 20022005 a slávnostne otvorený 4. septembra 2005. Zvláštnosťou pri výstavbe mosta bolo zostavenie mostného telesa na plávajúcich pontónoch na ľavom brehu Dunaja a jeho otočenie krížom cez rieku až po ukončení montáže oceľovej konštrukcie. Otočenie bolo vykonané v nedeľu 19. septembra 2004 a trvalo niekoľko hodín.

Autorom projektu mostu, ktorý získal viacero medzinárodných ocenení je Ing. Miroslav Maťaščík.

Špecifikáciu protikoróznej ochrany a návrh náterového systému vytvoril RNDr. Petr Nevěčný.

Galéria

Referencie

Iné projekty 
.

Externé odkazy 

 Obrazová galéria z výstavby mosta

Apollo
Apollo
Apollo
Apollo
Boris (prvé meno)

Boris je mužské krstné meno. Je to ruská podoba protobulharského mena Bogoris alebo Borises (v prameňoch ako Βόγορις, Βώγωρις, Βορίσης).

Význam môže byť zo slovanského slova „boj“. Alebo môže ísť o skrátenie slovanského mena Borislav, ktoré znamená „ten, ktorý bojuje za slávu“ . Tiež môže ísť o meno z bulharčiny, ktoré je interpretované ako „vlk“, „malý“ alebo „biely leopard“ .

Meniny na Slovensku má 14. októbra.

Známi Borisovia 
 Boris Becker, bývalý nemecký tenista
 Boris Jeľcin, bývalý ruský prezident
 Boris Klimek, slovenský dizajnér
 Boris Okánik, slovenský tenista
 stránky Wikipédie začínajúce na Boris

Referencie 

Krstné mená
Mužské mená
Tibor

Tibor je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 10. novembra, v Česku 13. novembra. 

Pôvod mena z latinského Tiburtius, čo znamená pochádzajúci z mesta Tibur (dnes Tivoli). Základom mena je slovo „čestný”. Meno Tibor je rozšírené najmä v Maďarsku, Slovensku a Česku. Českou obdobou mena je Ctirad, tiež Chval. No môžeme ho nájsť aj v nemčine (ako Tibor či Tiburtius), taliančine (Tiburzio), francúzštine (Tiburce) alebo španielčine (Tiburcio). Pozná ho aj ruština (Tivurtij) alebo poľština (Tyburcy, Tybury a Tyburcjusz).

Známi nositelia 
 Tibor Bábi  –  maďarský básnik
 Tibor Bártfay –  slovenský sochár
 Tibor Csernus –  maďarský maliar
 Tibor Kalman  – americký grafik
 Tibor Menyhért – slovenský bridžista
 Tibor Radó  – maďarský matematik
 Tibor Sedlický – slovenský hudobník
 Tibor Sekelj – juhoslovanský právnik, esperantista, spisovateľ, objaviteľ
 Tibor Géci – slovenský fotograf

Referencie 

Krstné mená
Mužské mená
Martin (prvé meno)

Martin je v slovenčine mužské krstné meno.

Pôvod a význam mena 
Meno Martin pochádza z latinčiny, zo slova martinus. Znamená „zasvätený Marsovi“, tiež „bojovný“.

Meniny 
Na Slovensku má meniny 11. novembra.

Štatistika 

* – poradie medzi novorodencami

Martin v iných jazykoch 
 ukrajinsky: Мартін, Мартин (Martin, Martyn)
 poľsky: Marcin
 maďarsky: Martin, Márton
 nórsky: Morten
 francúzsky: Martin, Marten
 esperantsky: Marteno

Slávni nositelia

 pápež sv. Martin I.
 pápež Martin IV.
 pápež Martin V.
Pápeži s menom Martin II. a Martin III. neexistovali (v stredoveku zamenili Marinusa I. a II. za Martina II. a III.)

 Martin Babjak – slovenský spevák
 Martin Bajčičák – slovenský bežec na lyžiach
 Martin Benka – slovenský maliar, grafik, ilustrátor, výtvarný pedagóg, esperantista
 Martin Brodeur – kanadský hokejový brankár 
 Martin Ďurinda – slovenský spevák a gitarista
 Martin Frič – český filmový režisér, scenárista a herec
 Martin Fronc – slovenský politik
 Martin Gerber – švajčiarsky hokejový brankár
 Martin Gregor – slovenský herec
 Martin Hollý – viacerí nositelia mena
 Martin Huba – slovenský herec, režisér
 Martin Jakubko – slovenský futbalista
 Martin Karvaš – slovenský hudobník
 Martin Kukučín – slovenský prozaik, dramatik a publicista
 Martin Lawrence – americký herec, režisér, producent a komik
 Martin Luther – nemecký teológ, kazateľ a reformátor, zakladateľ protestantizmu
 Martin Luther King, ml. – americký baptistický kazateľ, bojovník za občianske práva a nositeľ Nobelovej ceny za mier
 Martin Porubjak – slovenský dramaturg, dramatik, scenárista, prekladateľ, divadelný a filmový režisér, politik
 Martin Rausch – slovenský moderátor
 Martin Rázus – slovenský básnik, prozaik, esejista, dramatik, publicista, politik a evanjelický kňaz
 Martin Scorsese – americký filmový režisér, herec, scenárista, producent a herec
 Martin St. Louis – hokejový útočník, hrajúci za Tampa  Bay Lighting
 Martin Straňovský – slovenský hádzanár
 Martin Škrtel – slovenský futbalista
 Martin Štrbák – slovenský hokejista
 Martin Šulík – slovenský herec, scenárista a režisér
 Martin Ťapák – slovenský filmový režisér, herec, tanečník a choreograf
 Martin Vanek – slovenský herec

Referencie

Externé odkazy 
 www.calendar.sk - vyhľadanie:Martin

Krstné mená
Mužské mená
Vratko

Vratko je mužské krstné meno, pôvodne domáca podoba mena Vratislav. Meniny na Slovensku má 29. novembra.

Referencie 

Krstné mená
Mužské mená
Poprad (rieka)

Poprad je európska rieka. Vzniká sútokom Hincovho potoka a potoka Krupá. Hincov potok vyteká z Veľkého Hincovho plesa a potok Krupá z Popradského plesa, ktoré sa zlievajú v Mengusovskej doline vo Vysokých Tatrách (). Hincov potok je považovaný za pramenný tok rieky Poprad.

Poprad preteká rovnomenným mestom Poprad, ktoré je najväčším mestom na jeho brehoch. V časti Matejovce je jeho priemerný ročný prietok /s (minimálny prietok je /s a maximálny prietok je /s). V Mníšku nad Popradom je priemerný ročný prietok 22,3 m³/s.

Medzi mestami Stary Sącz a Nowy Sącz v Poľsku sa vlieva do Dunajca, kde má priemernú vodnatosť 23 m³/s. Dunajec sa vlieva do Visly a tá do Baltského mora, je teda tokom III. rádu. 

Po obec Čirč v okrese Stará Ľubovňa preteká len územím Slovenska. Medzi Ruskou Voľou nad Popradom a Muszynou (dĺžka ) a medzi Legnavou a Mníškom nad Popradom (dĺžka ) tvorí hraničnú rieku s Poľskom. Celková dĺžka hranice tvorenej riekou Poprad je 31,1 kilometrov (hranicu netvorí len v okolí poľského mesta Muszyna). Od Mníška () odteká do Poľska, kde ústi do Dunajca.

Prítoky 
Významnejšie pravostranné prítoky na Slovensku sú: 
 Mlynica
 Vrbovský potok
 Ľubica
 Jakubianka
 Ľubotínka

Významnejšie ľavostranné prítoky na Slovensku sú: 
 Veľký Šum
 Velický potok
 Slavkovský potok
 Studený potok
 Kežmarská Biela voda
 Biela

Iné projekty 

Rieky na Slovensku
Rieky v Poľsku
Povodie Popradu
Povodie Dunajca
Vodné toky v okrese Poprad
Vodné toky v okrese Kežmarok
Vodné toky v okrese Stará Ľubovňa
Ľubomír Harach

Doc. Ing. Ľubomír Harach, CSc. (* 3. marec 1953, Horná Ždaňa) je slovenský pedagóg a politik, bývalý minister školstva a hospodárstva SR a poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.

Ľubomír Harach bol zvolený za poslanca NR SR za DÚ vo volebnom období 19941998 a za Slovenskú demokratickú koalíciu vo volebnom období 19982002. 

Harach vyštudoval odbor matematické inžinierstvo a kybernetika na Fakulte jadrovej a fyzikálnoinžinierskej na ČVUT v Prahe. Po ukončení štúdia sa presťahoval do Bratislavy a pôsobil ako pedagóg, okrem iného bol riaditeľom Ústavu informácií a prognóz školstva. V roku 2009 spolu s Jozefom Moravčíkom zakladal Medzinárodnú vysokú školu manažmentu.

Referencie 

Narodenia v 1953
Osobnosti z Hornej Ždane
Absolventi Českého vysokého učení technického
Slovenskí politici
Slovenskí vysokoškolskí pedagógovia
Ministri hospodárstva Slovenskej republiky
Ministri školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky
Poslanci NR SR (1994 – 1998)
Poslanci NR SR (1998 – 2002)
Politici DEÚS
Politici DÚ (1995)
Politici SDK
Politici SDKÚ
Ginko na Godrovej ulici

Ginko na Godrovej ulici je ginko dvojlaločné, ktoré sa nachádza na Godrovej ulici v Bratislave. Je chránené podľa Všeobecne záväznej vyhlášky KÚ v Bratislave, 1/1996 pre vysokú biologickú a estetickú hodnotu, zriedkavý výskyt. Je to významný exemplár z kultúrneho, historického, vedeckého, krajinotvorného a estetického hľadiska.

Základné údaje

Externé odkazy 
 Ginko na Godrovej ulici na sazp.sk

Chránené stromy na Slovensku
Príroda v Bratislave
Vláda

Vláda (iné názvy: vládny kabinet, kabinet, kabinet  ministrov, rada ministrov,  ministerská rada, štátna rada) je najvyšší (spravidla kolektívny) orgán výkonnej moci v štáte. V rôznych krajinách má rôzne názvy.

Vláda sa spravidla skladá z predsedu, podpredsedov a ministrov, v niektorých štátoch aj z ďalších členov, napr. štátnych tajomníkov. V niektorých štátoch je namiesto predsedu vlády na čele vlády hlava štátu.

Rozhodnutia prijíma vláda spravidla hlasovaním, pri ktorom má každý člen vlády jeden hlas.

V parlamentných štátoch sa vláda zodpovedá parlamentu, v prezidentských republikách prezidentovi a v niektorých monarchiách, najmä absolutistických, kráľovi.

Pozri aj 
 Vláda Slovenskej republiky
 Zoznam vlád Slovenskej republiky
 Zoznam predsedov vlády Slovenska
 tieňová vláda

Iné projekty

Referencie 

 
Právo
Teória práva
Ústavné právo
Ginko v Abramovej

Ginko v Abramovej je ginko dvojlaločné, ktoré sa nachádza v obci Abramová. Je chránené podľa uznesenia ONV Martin, č. 6/69. Dopĺňa sieť významných a chránených stromov v bývalom okrese Martin.

Základné údaje

Externé odkazy 
 Ginko v Abramovej na enviroportal.sk

Chránené stromy na Slovensku
Abramová
Ginko v Humennom

Ginko v Humennom je ginko dvojlaločné, ktoré sa nachádza v humenskom parku. Je chránené podľa VZV KÚ v Prešove, 1/1997-VZV/ŽP pre vedecko-výskumný, náučný, ekologický, estetický, kultúrno-historický a rekreačný význam.

Základné údaje

Externé odkazy 
 Ginko v Humennom na enviroportal.sk

Chránené stromy na Slovensku
Humenné
Ministerstvo financií Slovenskej republiky

Ministerstvo financií Slovenskej republiky je ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky pre oblasť financií, daní, colníctva, cien, finančnej kontroly a vnútorného auditu.

Pôsobnosť ministerstva 
Ministerstvo financií Slovenskej republiky zabezpečuje:
 tvorbu a uskutočňovanie finančnej, colnej a cenovej politiky vrátane rozpočtovania súhrnného schodku verejného rozpočtu, tvorby a realizácie štátneho rozpočtu, správy štátnych finančných aktív a pasív Slovenskej republiky, kapitálového trhu, poisťovníctva, politiky daní a poplatkov a finančno-ekonomických nástrojov v oblasti podnikania,
 výkon štátnej správy vo veciach bankovníctva, stavebného sporenia, doplnkového dôchodkového poistenia, devízového hospodárstva a devízovej kontroly, jednotného účtovníctva a účtovného výkazníctva, lotérií a iných obdobných hier, vo veciach správy majetku štátu vo verejnoprospešnej a nepodnikateľskej sfére,
 výkon štátneho dozoru nad zabezpečovaním politiky trhu práce, vykonávaním nemocenského poistenia a dôchodkového zabezpečenia, zdravotným poistením, činnosťou doplnkových dôchodkových poisťovní, dodržiavaním podmienok poskytovania štátnej prémie v stavebnom sporení, dodržiavaním podmienok poskytovania štátneho príspevku k hypotekárnym úverom a nad hospodárením Sociálnej poisťovne.

Minister financií 

Ministerstvo financií riadi a za jeho činnosť zodpovedá minister financií, ktorého vymenúva prezident SR na návrh predsedu vlády SR.

Súčasným ministrom je Igor Matovič (OĽaNO) od 1. apríla 2021.

Časová os ministrov financií Slovenskej republiky

Štátny tajomník ministerstva financií 
Ministra financií v čase jeho neprítomnosti zastupuje v rozsahu jeho práv a povinností štátny tajomník. Minister môže poveriť aj v iných prípadoch štátneho tajomníka, aby ho zastupoval v rozsahu jeho práv a povinností. Štátny tajomník má pri zastupovaní ministra na rokovaní vlády poradný hlas. Štátneho tajomníka vymenúva a odvoláva vláda na návrh ministra financií. V odôvodnených prípadoch môže vláda určiť, že na ministerstve pôsobia dvaja štátni tajomníci – to je aj prípad ministerstva financií. Minister určí, v ktorých otázkach a v akom poradí ho štátni tajomníci zastupujú.

Referencie

Externé odkazy 
 Ministerstvo financií Slovenskej republiky – oficiálna stránka
 Ministerstvo financií Slovenskej republiky na Facebooku

 
Financií
Voľby do Národnej rady Slovenskej republiky v roku 1994

Predčasné parlamentné voľby na Slovensku v roku 1994 sa uskutočnili 30. septembra a 1. októbra 1994 na Slovensku. Boli to prvé voľby do Národnej rady Slovenskej republiky. Zúčastnených oprávnených voličov bolo 75,65 %. Z 2 875 458 platných hlasov prepadlo 374 427 (13.02%).

Výsledky

Zoznam zvolených poslancov 
Zoznam zvolených poslancov je uvedený v samostatnom článku Zoznam poslancov NR SR (1994 – 1998)

Pozri aj
 Zoznam politických strán a politických hnutí na Slovensku
 Volebné obdobie 1994 – 1998

Externé odkazy 
oficiálne výsledky volieb na stránke Štatistického úradu SR

1994
Voľby 1994
1994 na Slovensku
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky (medzi 1. júlom 2010 a 31. októbrom 2010 Ministerstvo hospodárstva a výstavby Slovenskej republiky) je jedno z ministerstiev Slovenska.

Pôsobnosť 
Ministerstvo hospodárstva SR je ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky pre:
 priemysel s výnimkou potravinárstva, stavebných výrobkov a výroby stavebných látok,
 energetiku vrátane hospodárenia s jadrovým palivom a uskladňovania rádioaktívnych odpadov,
 teplárenstvo a plynárenstvo,
 ťažbu a úpravu tuhých palív, ťažbu ropy a zemného plynu, ťažbu rudných a nerudných surovín a vyhľadávanie a prieskum rádioaktívnych surovín a ich ťažbu,
 podporu malého podnikania a stredného podnikania,
 stratégiu tvorby podnikateľského prostredia a podporu podnikateľského prostredia,
 vnútorný obchod, zahraničný obchod, cestovný ruch a ochranu spotrebiteľa,
 ochranu a využívanie nerastných surovín vrátane hlavného dozoru nad ochranou a využívaním ložísk nerastov,
 hlavný dozor nad bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci a bezpečnosťou prevádzky v banskej činnosti, činnosti vykonávanej banským spôsobom a pri používaní výbušnín,
 puncovníctvo a skúšanie drahých kovov,
 kontrolu zákazu vývoja, výroby, skladovania, použitia a obchodu s chemickými zbraňami a prekurzormi potrebnými na ich výrobu,
 koordináciu a metodické usmerňovanie plnenia úloh hospodárskej mobilizácie,
 odštátnenie a privatizáciu majetku štátu a pre správu majetku štátu v podnikateľskej sfére.

Minister hospodárstva 

Ministerstvo hospodárstva riadi a za jeho činnosť zodpovedá minister hospodárstva, ktorého vymenúva a odvoláva prezident SR na návrh predsedu vlády SR.

Súčasným ministrom hospodárstva je Karel Hirman.

Časová os ministrov hospodárstva Slovenskej republiky

Štátny tajomník ministerstva hospodárstva 
Ministra hospodárstva v čase jeho neprítomnosti zastupuje v rozsahu jeho práv a povinností štátny tajomník. Minister môže poveriť aj v iných prípadoch štátneho tajomníka, aby ho zastupoval v rozsahu jeho práv a povinností. Štátny tajomník má pri zastupovaní ministra na rokovaní vlády poradný hlas. Štátneho tajomníka vymenúva a odvoláva vláda na návrh ministra hospodárstva. V odôvodnených prípadoch môže vláda určiť, že na ministerstve pôsobia dvaja štátni tajomníci - to je aj prípad ministerstva hospodárstva. Minister určí, v ktorých otázkach a v akom poradí ho štátni tajomníci zastupujú.

Súčasnými štátnymi tajomníkmi Ministerstva hospodárstva sú Ján Oravec (SaS) a Karol Galek (SaS).

Referencie

Externé zdroje 
 Oficiálna stránka MH SR

 
Hospodárstva
Vin Diesel

Vin Diesel (Vin - skrátene od Vincent, Diesel - podľa priateľov je vždy energický a rýchly; vlastným menom: Mark Sinclair Vincent; * 18. júl 1967, Alameda County, Kalifornia, USA) je americký filmový herec obsadzovaný najmä v akčných a akčno-komediálnych filmoch.

Filmografia 
 1990: Čas prebudenia
 1994: Multi-Facial
 1997: Strays
 1998: Zachráňte vojaka Ryana
 1999: Železný obor
 2000: Riziko
 2000: Into Pitch Black
 2000: Čiernočierna tma
 2001: Rýchlo a Zbesilo 
 2001: Flákači
 2002: xXx
 2003: Kokaínový kartel / Osamelý pomstiteľ
 2004: Riddick: Temná hrozba
 2004: Riddick: Kronika temna
 2005: Cumlikátor
 2006: Rýchlo a Zbesilo: Tokijská jazda 
 2006: Dokážte mi vinu
 2008: Babylon A.D.
 2009: Wheelman
 2009: Rýchlo a Zbesilo 4
 2010: Rockfish
 2011: Rýchlo a Zbesilo 5
 2013: Riddick
 2013: Rýchlo a Zbesilo 6
 2015: Rýchlo a Zbesilo 7
2015: Posledný lovec čarodejníc
2017: Rýchlo a Zbesilo 8
2017: XXX: The Return of Xander Cage 
2021 : Rýchlo a Zbesilo 9

Externé odkazy 
 Vin Diesel na ČSFD 
 

Filmoví herci USA
Osobnosti z New Yorku
Petr Novák

Petr Novák (* 6. september 1945, Praha – † 19. august 1997, Praha) bol český spevák a skladateľ.

Diskografia
 1970 Kolotoč svět - Panton, LP
 1970 Modlitba za lásku - Panton, LP (reedícia na CD, 1998 - )
 1971 Ve jménu lásky - In name of love - Panton, LP (Petr Novák, George & Beatovens)
 1975 Kráska a zvíře - Panton, LP (reedícia na CD, 1996 - )
 1980 Co je to láska - Panton, LP (reedícia na CD, 1997 - )
 1982 Sladké trápení - Panton, LP (reedícia na CD, 2001 - )
 1983 Ahoj, tvůj Petr - Panton, LP (reedícia na CD, 2000 - )
 1984 The Greatest Hits - Petra Novák, G&B - Panton, LP 
 1985 Zpověď 1985 (reedícia na CD, 2003 - )
 1986 12 nej - Panton, LP
 1970 Síň slávy  - Panton, LP (reedícia na CD, 1999 - Sony Music / Bonton)
 1990 Memento - Panton, LP (reedícia na CD - 1997 Bonton Music)
 1992 Petr Novák Live - Reflex Records, (s George & Beatovens)
 1996 Dávné sliby - Monitor EMI (reedícia v 2003 - G&B Music)
 1996 Náhrobní kámen - , CD
 2005 Klaunova zpověď (41 hitů) - Supraphon EAN 0099925562922, 2CD
 2006 Klaunova zpověď - Supraphon SU 7081-9 EAN 0 09992570819 1, DVD
 2007 Svět a nesvět - Supraphon SU 5816-2 EAN 009992558162, CD (podtitul: Písně 1966 - 1997)

Literatúra 
 Jan J. Vaněk: Petr Novák - Klaun co chodil po špičkách, Nakladatelství Knihcentrum, 1999, ISBN 80-86054-73-X,

Externé odkazy 
 Neoficiální stránka
 Petr Novák každú skladbu prežíval - pravda.sk
 Článok - rozhlas.cz česky
 Video: Petr Novák - Holka s bílou halenou
 Video: Petr Novák - Hvězdičko blýskavá

Českí popoví speváci
Českí rockoví speváci
Českí skladatelia modernej hudby
Osobnosti z Prahy
Breza

Breza môže označovať:

 rod listnatých stromov, pozri breza (rod)
 starší názov druhu Betula alba, synonymum: breza biela, pozri pod breza previsnutá
 obec v okrese Námestovo, pozri Breza (okres Námestovo)
Jarabina

Jarabina môže byť:
 v botanike:
 ako rodové meno: 
slovenské rodové meno rastlinného rodu Sorbus (rod Sorbus v užšom zmysle je len druh jarabina vtáčia, rod Sorbus v širšom zmysle sú druhy jarabina vtáčia, brekyňa, mišpuľka, mukyňa, oskoruša a mnohé ďalšie, plus v minulosti niekedy aj druhy z dnešného rodu Aronia), pozri jarabina (rod)
 staršie: u niektorých autorov len slovenské rodové meno druhu jarabina vtáčia (ostatné druhy z rodu Sorbus v širšom zmysle mali výslovne iné slovenské rodové meno), pozri jarabina vtáčia
 alternatívny, ľudový alebo starší názov druhu jarabina vtáčia (lat. Sorbus aucuparia), pozri jarabina vtáčia
 plod jarabiny vtáčej, pozri pod jarabina vtáčia
 obec v okrese Stará Ľubovňa, pozri Jarabina (okres Stará Ľubovňa)

Pozri aj 
čierna jarabina (=a) druh arónia čiernoplodá - lat. Aronia melanocarpa; b) rod arónia - lat. Aronia)
Jarabiná

Zdroje
Martin Kvetko

MVDr. Martin Kvetko (* 9. september 1912, Muránska Dlhá Lúka† 3. jún 1995, Bratislava) bol slovenský politik a veterinár, účastník Slovenského národného povstania a významný predstaviteľ pôvodnej aj obnovenej Demokratickej strany.

Životopis

Štúdium 
 1936 - absolvoval Vysokú školu veterinársku v Brne

Stranícka a vrcholová politická kariéra 
 1944 - jeden zo zakladajúcich členov a členov vedenia Demokratickej strany (DS)
 do februára 1948 - povereník pôdohospodárstva a pozemkovej reformy, neskôr výživy na Slovensku, zároveň poslanec v česko-slovenskom parlamente

Emigrácia 
 marec 1948 - emigroval spoločne s väčšinou čelných predstaviteľov DS (do roku 1950 v Anglicku, 1950 - 1960 Nemecko, 1960 - 1989 USA)
 redaktor Československého oddelenia rozhlasu Slobodná Európa v Mníchove
 do roku 1960 - spoluriaditeľ Československého oddelenia rozhlasu Slobodná Európa v Mníchove
 1949 - spoluzakladal Radu slobodného Československa ako orgán protikomunistického zahraničného odboja
 1963 - spoločne s Jozefom Lettrichom, bývalým predsedom DS, Fedorom Hodžom a R. Fraštackým, významnými členmi vedenia DS, založili nový odbojový orgán - Stálu konferenciu slovenských demokratických exulantov. Neskôr prevzal jej vedenie.
 vydavateľ a redaktor časopisu Naše snahy

Návrat na Slovensko 
 10. december 1989 – v Bratislave sa konal sa zjazd, ktorým sa obnovila činnosť Demokratickej strany, na zjazde bol prečítaný pozdravný list Martina Kvetka
 december 1989 - Martin Kvetko sa vrátil na Slovensko
 26. január 1990 – bol zvolený za predsedu DS
 september 1990 – bol zvolený za čestného predsedu DS

Martin Kvetko zomrel 3. júna 1995 a je pochovaný v rodinnom hrobe v Muránskej Dlhej Lúke.

Ocenenia 
 Rád Tomáša Garrigua Masaryka II. triedy (1991)

Dielo
Dohody o štátoprávnom usporiadaní pomeru Čechov a Slovákov v oslobodenej vlasti. (Brat. 1991)

Referencie 

Slovenskí veterinári
Slovenskí politici
Politici SNS (historickej)
Politici DS
Poslanci česko-slovenského parlamentu
Predsedovia slovenských politických strán
Osobnosti z Muránskej Dlhej Lúky
Slovenskí emigranti a exulanti
Lucia (prvé meno)

Lucia je ženské krstné meno. Meno Lucia je odvodené z latinského slova lux s významom svetlo, znamená teda žiariaca, vyžarujúca. 
Lucia bola talianska svätica, panna a mučenica, umrela za prenasledovania Diokleciánom. V minulosti sa podľa ľudových povier na Slovensku zhotovoval takzvaný Lucijný stolček – spájal sa od Lucie až po Štedrý večer, nesmeli sa použiť klince. Opísaný je napríklad v literárnom diele-balade Lucijný stolček od Jána Botta. Meniny na Slovensku má 13. decembra.

Meno Lucia v iných jazykoch 
 česky: Lucie
 poľsky: Łucja, Lucja
 švédsky: Lucia
 taliansky: Lucia
 anglicky: Lucy
 slovinčina: Lučka
španielčina: Lucía

Dátum menín v iných krajinách 
 Česko, Nórsko, Poľsko, Švédsko, Taliansko – 13. december

Slávne nositeľky 
 svätá Lucia, svätica, ktorú uctievajú luteránski Švédi a Nóri
 Lucia Barmošová, slovenská moderátorka
 Lucia Gažiová, slovenská herečka, speváčka a skladateľka
 Lucia Hablovičová, slovenská modelka
 Lucia Hrivnák Klocová, slovenská atlétka
 Lucia Piussi, slovenská herečka a speváčka
 Lucia Poppová, slovenská operná speváčka 
 Lucia Šoralová, slovenská speváčka a herečka
 Lucia Žitňanská, slovenská právnička a politička
 Lucie Bílá, česká speváčka
 Lucie Hradecká, česká tenistka
 Lucie Šafářová, česká tenistka
 Lucie Vondráčková, česká speváčka, herečka a moderátorka
 Lucy Halová, americká herečka, speváčka
 Lucy Liuová, americká herečka
 Lucy Maud Montgomeryová, kanadská spisovateľka
 Lucia Štasselová, filantropka, architektka, komunálna politička a občianska aktivistka

Knižné diela 
 Peter a Lucia, novela francúzskeho spisovateľa Romaina Rollanda

Referencie 

Krstné mená
Ženské mená
Silvester (prvé meno)

Silvester je mužské krstné meno. Pochádza z latinského slova silvestris s významom „lesný“, teda „muž z lesa“. Meniny na Slovensku má 31. decembra, pretože 31. decembra 335 zomrel pápež Silvester I.

Referencie

Pozri aj 
 Silvestrovské oslavy

Krstné mená
Mužské mená
Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky

Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky predtým aj Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky a Ministerstvo pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky je jedno z ministerstiev Slovenska.

Pôsobnosť ministerstva 
Ministerstvo  pôdohospodárstva SR je ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky pre: 
 poľnohospodárstvo, 
 lesné hospodárstvo, 
 pozemkové úpravy a ochranu poľnohospodárskej pôdy, 
 závlahové systémy a odvodňovacie systémy, 
 veterinárnu kontrolu, veterinárnu inšpekciu a veterinárny dozor, 
 rastlinolekársku starostlivosť, 
 plemenársky dozor, 
 rybárstvo v oblasti akvakultúry a morského rybolovu, 
 poľovníctvo, 
 potravinárstvo a potravinový dozor.

Komoditná burza 
Ministerstvo pôdohospodárstva aktívne pôsobí v dianí na Komoditnej burze Bratislava.

Minister pôdohospodárstva 

Ministerstvo pôdohospodárstva riadi a za jeho činnosť zodpovedá minister pôdohospodárstva, ktorého vymenúva a odvoláva prezident SR na návrh predsedu vlády SR.

Súčasným ministrom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka je od 8. júna 2021 Samuel Vlčan.

Štátny tajomník ministerstva pôdohospodárstva 
Ministra pôdohospodárstva a rozvoja vidieka v čase jeho neprítomnosti zastupuje v rozsahu jeho práv a povinností štátny tajomník. Minister môže poveriť aj v iných prípadoch štátneho tajomníka, aby ho zastupoval v rozsahu jeho práv a povinností. Štátny tajomník má pri zastupovaní ministra na rokovaní vlády poradný hlas. Štátneho tajomníka vymenúva a odvoláva vláda na návrh ministra. V odôvodnených prípadoch môže vláda určiť, že na ministerstve pôsobia dvaja štátni tajomníci. Minister určí, v ktorých otázkach a v akom poradí ho štátni tajomníci zastupujú.

Súčasnými štátnymi tajomníkmi Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR sú Martin Kováč a Henrich Haščák.

História 
Pod ministerstvo bola 1. júla 2010 včlenená doterajšia agenda Ministerstva životného prostredia SR, ktoré bolo k tomuto dňu zrušené (zákon č. 37/2010 Z. z.). Ministerstvo bolo zákonom premenované na Ministerstvo pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky.  

K 1. októbru 2010 po obnovení Ministerstva životného prostredia SR je ministerstvo znova vedené ako Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky (zákon č. 372/2010 Z. z.).

Referencie

Externé zdroje 
 Oficiálna stránka MP SR

 
Pôdohospodárstva a rozvoja vidieka
Lesníctvo na Slovensku
Kopáň

Kopáň (po maď. Koppány) (? - † 998) bol súper Štefana v otázke nástupníctva na uvoľnený maďarský kniežací stolec po kniežati Gejzovi.

Bol šomodské knieža a člen vedľajšej vetvy Arpádovcov podporovaný staromaďarskými náčelníckymi rodmi, vládnuci medzi Blatenským jazerom a Drávou.

Konflikt so Štefanom 
Len čo uhorské veľkoknieža Gejza zomrel, vystúpilo so svojimi nárokmi na uhorský trón šomodské knieža Kopáň. Kopáň si chcel nároky zabezpečiť – legitímne v zmysle dovtedy platného seniorátu a levirátu sobášom s vdovou po Gejzovi, Šarlotou, matkou samotného Štefana a sestrou Kopáňovej matky. Šarlotu preto obliehal vo Veszpréme (nakoniec Šarlotu nedobyl). Proti Štefanovi sa však vzbúrili aj ďalšie pohanské zadunajské kniežatá. Štefan sa uchýlil vo svojom Nitrianskom kniežatstve u Poznanovcov a Huntovcov, ktorí spolu s nemeckými rytiermi aj posilnili jeho vojsko. Tieto zjednotené vojská napokon porazili Kopáňa pri Veszpréme (podľa niektorých zdrojov v roku 998) a Kopáň bol zabitý, pravdepodobne samotným veliteľom Štefanovho vojska, švábskym rytierom Vencelínom. Telo Kopáňa bolo potom údajne rozštvrtené a rozvešané na mestských bránach Ostrihomu, Veszprému, Rábu, jeho posledná časť bola poslaná do Sedmohradska do sídla sedmohradského kniežaťa Ďulu I.

Význam
No Gejza spolu so svojim synom Štefanom (Vajkom) významným spôsobom zasiahli do pravidiel a tradícií starých Maďarov - najsilnejšie asi prijatím kresťanstva. Je to možné považovať za rozchod s pôvodnými maďarskými hodnotami, čo mohlo spôsobiť aj sformovanie pomerne silnej opozície proti Štefanovi, ktorý sa po Gejzovej smrti snažil uplatniť nárok na kniežací stolec. Tým sa však dostal do otvoreného konfliktu s Kopáňom, ktorý bol významne podporovaný konzervatívne zmýšľajúcou časťou vytvárajúcej sa maďarskej šľachty. Ich vystúpenie však vyznieva skôr ako obrana zažitých tradícií a snaha o zmarenie inovácií, ktoré Štefan zosobňoval, ako priama podpora osoby Kopáňa.

V Kopáňovi a Štefanovi nachádza maďarská historická tradícia dva diametrálne protiklady - prvý z nich prežíva v národnom povedomí ako zástanca tradície a národnej hrdosti a obhajuje pôvodné staré maďarské pohanstvo, zatiaľčo druhý predstavoval nový trend - kresťanstvo a rozchod s pôvodným maďarským náboženstvom, čím mala byť dosiahnutá úspešná integrácia do kresťanského sveta.

Je nutné poznamenať, že duch maďarskej historickej tradície sa silno prikláňa ku Kopáňovi ako ochrancovi suverenity Maďarov.

Narodenia v 10. storočí
Úmrtia v 998
Dejiny Maďarska
Vega

Vega (α Lyr / α Lyrae / Alfa Lyrae) je najjasnejšia hviezda v súhvezdí Lýra a piata najjasnejšia hviezda na nočnej oblohe. Je to druhá najjasnejšia hviezda na severnej nočnej oblohe, po hviezde Arktúr, a často je viditeľná blízko zenitu počas leta v stredných severných zemepisných šírkach na severnej pologuli.Zároveň patrí k našim najbližším hviezdam.

Všeobecné informácie 
Jej názov znamená „(orol) vrhajúci sa strmhlav“. Podľa čínskej povesti to bola nebeská krajčírka. Niekde sa uvádza, že je dokonca jasnejšia než Arktúr a pri svojej kulminácii skutočne jasnejšie vyzerá. Pri hornej kulminácii je totiž len okolo 10° vzdialená od zenita, takže jej svetlo prechádza cez podstatne tenšiu vrstvu atmosféry, ako keď kulminuje Arktúr. Dojem jasnosti podporuje i jej žiarivobiela farba. 

Vega je jedným z vrcholov asterizmu Letný trojuholník spolu s Denebom z Labute a Altairom z Orla. Je zo všetkých hviezd trojuholníka najjasnejšia. 

Pred 13 tisíc rokmi bola Vega polárnou hviezdou, čiže sa v jej blízkosti nachádzal severný svetový pól. Ten sa však v dôsledku precesie presunul k Polárke. Je možné, že o ďalších pár tisícročí sa Vega polárkou opäť stane.

Fyzikálne vlastnosti 
Patrí do spektrálnej triedy A0 V. Žiarivosť Vegy je 50-krát väčšia než žiarivosť Slnka. Ako veľa hviezd jej typu, aj Vega rotuje rýchlo, na rovníku rýchlosťou až 270 km/s. Odstredivou silou rotácie je na póloch výrazne sploštená a tie horúcejšia ako na rovníku, lebo póly sú bližšie k jej žeravému jadru. Na povrchu má škvrny, ktoré spôsobujú veľmi malé zmeny jej jasnosti.

Zároveň je to jedna z našich najbližších hviezd. Jej vzdialenosť od nás je len 25 svetelných rokov. V roku 1983 infračervená družica IRAS zistila, že hviezdu pravdepodobne obklopuje plynoprachový disk zahrievaný Vegou na priemernú teplotu -190 °C. Ukázali ho aj snímky z Hubblovho vesmírneho ďalekohľadu. Okrem infračerveného sa dá pozorovať aj v rádiovom žiarení. Tento disk je veľmi rozsiahly a siaha asi 2-krát ďalej, než je vzdialenosť Pluta od Slnka. Je pravdepodobné, že z neho práve vzniká planetárna sústava. Vega je však pomerne mladá hviezda (asi 300 – 400 miliónov rokov) a planetárna sústava sa ešte nestihla utvoriť. Z jeho deformácie sa dá usudzovať, že sa vytvorila už jedna veľká protoplanéta. 

Vega je takisto základná hviezda pre tzv. štandardný systém hviezdnej veľkosti. V tomto systéme sa meria jasnosť hviezdy cez tri farebné filtre.

Biele hviezdy hlavnej postupnosti
Bayerove objekty
Flamsteedove objekty
Súhvezdie Lýra
Premenné hviezdy typu Delta Scuti
Hviezdy s protoplanetárnym diskom
Infračervené zdroje
Rádiové zdroje
Pohybová hviezdokopa Kastor
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky

Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky je jedno z ministerstiev Slovenska.

Pôsobnosť ministerstva 
Ministerstvo vnútra SR je ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky pre: 
 ochranu ústavného zriadenia, verejného poriadku, bezpečnosti osôb a majetku, ochranu a správu štátnych hraníc, bezpečnosť a plynulosť cestnej premávky, veci zbraní a streliva, súkromné bezpečnostné služby, vstup na územie Slovenska a pobyt cudzincov na jej území, občianske preukazy, cestovné doklady a oprávnenia na vedenie motorových vozidiel, otázky azylantov a odídencov, evidenciu obyvateľov, evidenciu cestných motorových a prípojných vozidiel, integrovaný záchranný systém, civilnú ochranu a ochranu pred požiarmi, 
 všeobecnú vnútornú správu vrátane veci územného a správneho usporiadania Slovenskej republiky, štátne symboly, heraldický register, archívy a registratúry, štátne občianstvo, matričné veci, zhromažďovanie a združovanie vrátane registrácie niektorých právnických osôb, o ktorých to ustanoví zákon, organizačné zabezpečenie volieb do Národnej rady Slovenskej republiky, organizačné zabezpečenie volieb prezidenta Slovenskej republiky a ľudového hlasovania o jeho odvolaní, organizačné zabezpečenie volieb do orgánov územnej samosprávy, organizačné zabezpečenie referenda, organizačné zabezpečenie volieb do Európskeho parlamentu, vojnové hroby, živnostenské podnikanie, povoľovanie verejných zbierok, koordináciu výkonu štátnej správy uskutočňovanej obcami, vyššími územnými celkami a orgánmi miestnej štátnej správy, 
 automatizovaný informačný systém miestnej štátnej správy, 
 Policajný zbor a Hasičský a záchranný zbor, 
 koordináciu vzdelávania zamestnancov obcí a vyšších územných celkov plniacich úlohy štátnej správy.

Minister vnútra 

Ministerstvo vnútra riadi a za jeho činnosť zodpovedá minister vnútra, ktorého vymenúva a odvoláva prezident SR na návrh predsedu vlády SR. 

Súčasný minister vnútra je Roman Mikulec.

Časová os ministrov vnútra Slovenskej republiky

Štátny tajomník ministerstva vnútra 
Ministra vnútra v čase jeho neprítomnosti zastupuje v rozsahu jeho práv a povinností štátny tajomník. Minister môže poveriť aj v iných prípadoch štátneho tajomníka, aby ho zastupoval v rozsahu jeho práv a povinností. Štátny tajomník má pri zastupovaní ministra na rokovaní vlády poradný hlas. Štátneho tajomníka vymenúva a odvoláva vláda na návrh ministra vnútra.

Referencie

Externé zdroje 
 Oficiálna stránka MV SR

 
Vnútra
Slovensko