joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Židlovský potok

Židlovský potok je potok v Gemeri, v západnej časti okresu Rožňava. Je to ľavostranný prítok Zlatného potoka, meria 4,3 km a je tokom VI. rádu.

Pramení v Stolických vrchoch, v podcelku Stolica, na juhovýchodnom svahu Príslopu (1 161,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 900 m n. m. Na hornom toku tečie juhovýchodným smerom, zľava priberá prítok spod Bielej skaly (857,4 m n. m.) a pokračuje severojužným smerom. Následne vstupuje do Revúckej vrchoviny, do podcelku Hrádok, preteká Zlatnou dolinou, vytvára oblúk ohnutý na východ a z ľavej strany priberá prítok juhozápadného svahu Hriadok (756,3 m n. m.). Nepreteká intravilánom obce Slavošovce a severozápadne od jej centra sa v nadmorskej výške cca 429 m n. m. do Zlatného potoka.

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Rožňava
Zlatný potok (prítok Štítnika)

Zlatný potok je potok v Gemeri, v západnej časti okresu Rožňava. Je to ľavostranný prítok Štítnika, meria  a je tokom V. rádu.

Potok tečie v Revúckej vrchovine, v podcelku Hrádok.Pramení na južnom úpätí Pavlovej hory () v nadmorskej výške približne  Sprvu tečie severojužným smerom, z pravej strany priberá krátky prítok prameniaci východne od kóty , zľava prítok z juhovýchodného úpätia Pavlovej hory () a preteká okrajom obce Slavošovce, popri areáli slavošovských papierní. Stáča sa juhovýchodným smerom, na území obce priberá v nadmorskej výške cca  ľavostranný Židlovský potok a pokračuje cez intravilán. Napokon sa stáča na juh, podteká cestu III. triedy Ochtiná – Čierna Lehota a južne od centra obce ústi v nadmorskej výške cca  do Štítnika

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Rožňava
Okres Praha-západ

Okres Praha-západ je okres v Stredočeskom kraji. Jeho sídlom je mesto Praha. Okres má rozlohu  a 95 580 obyvateľov, hustota zaľudnenia je 165 obyvateľov na ). Okres obsahuje 79 obcí, z toho 9 miest a 1 mestečko.

Referencie

Iné projekty 

 
Praha
Rakovec (prítok Štítnika)

Rakovec je potok v Gemeri, v západnej časti okresu Rožňava. Je to ľavostranný prítok Štítnika, má dĺžku 3,1 km a je tokom V. rádu.

Preteká Revúckou vrchovinou, podcelkom Hrádok, pramení na juhozápadnom svahu Hriadok () v nadmorskej výške cca  Tečie severojužným smerom, pri areáli poľnohospodárskeho družstva priberá sprava prítok prameniaci juhovýchodne od kóty 644,6 m a zľava prítok z juhozápadného svahu Vysokej hory (). Následne sa stáča juhovýchodným smerom, preteká obcou Rochovce a priamo v obci ústi v nadmorskej výške približne  do Štítnika.

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Rožňava
Dacia

Spoločnosť Dacia bola založená v roku 1966. Po podpísaní licenčnej zmluvy medzi Rumunskou stranou a spoločnosťou Renault sa v roku 1968 začala výroba modelu Dacia 1100. V roku 1999 bola Dacia opäť sprivatizovaná. Spoločnosť Renault získala 51 % akcií a svoj podiel v nasledujúcich rokoch zvyšovala. Od roku 2003 vlastní 99,3 % akcií Dacia.

História predajov 

* - 1. semester (január-júl)

Modely 
 Dacia 1100 (1968–1972)
 Dacia 1210 (založená na 1310)
 Dacia 1300 (1969–1979) / Dacia Denem (v UK)
 Dacia 1310 (1979–2004)
 Dacia 1301 (1970–1974)
 Dacia 1302 pick-up (1973–1982)
 Dacia 1304 pick-up (1979–2006)
 Dacia 1305 drop-side (1985–2006)
 Dacia 1307 double cab (1992–2006)
 Dacia 1307 king cab (1992–1999)
 Dacia 1309 estate-derived pick-up (1992–1997)
 Dacia Sport 1310 coupe (1983–1992)
 Dacia 1410 (založená na 1310)
 Dacia 2000
 Dacia D6 (1974–1976)
 Dacia Duster / ARO 10 (1983–2003)
 Dacia 500 (Lăstun) (1985–1989)
 Dacia Gamma
 Dacia 1320 hatchback (1985–1989)
 Dacia Liberta Hatchback (1990–1996)
 Dacia Nova (1994–1999) – (100% rumunské)
 Dacia SuperNova (2000–2002)
 Dacia Solenza (2003–2005)
 Dacia Logan (2004–today)
 Dacia Logan MCV (2006-)
 Dacia Logan VAN (2007-)
 Dacia Logan Pickup (2008-)
 Dacia Sandero (2008-)
 Dacia Lodgy (2012-2022)
 Dacia Dokker (2013-)
 Dacia Logan MCV [Sandero kombi] (2013-)
 Dacia Jogger (2022-)

Prototypy 
 Dacia Duster, 2009
 Dacia Braşovia coupè (prototyp), 1981
 Mini-Dacia prototyp, 80. roky
 Dacia Jumbo Highrise van (prototyp), 1990
 Dacia Nova Minivan (prototyp), 1998
 Niekoľko prototypov 1310 s dieselovým, LPG alebo menšími motormi
 Dacia Star (prototyp), 1991
 Dacia 1310 convertible (3 kusy), 1987
 Dacia 1306 (malá séria), 1994/5
 Dacia 1310 Break Limousine 80. roky
 Dacia D33, 1997
 Dacia 1310 4x4 / Aro 12 (malá séria, 80. roky)

Iné projekty 

 
Rumunské automobilky
Námestie slobody (Bratislava)

Námestie slobody je námestie v Bratislave v mestskej časti Staré Mesto. Je jedno z najznámejších a najväčších námestí v Bratislave. Má rozmery približne 200 x 200 metrov.

Dejiny 
V stredoveku sa na mieste súčasného námestia nachádzali vinice. Námestie vzniklo pravdepodobne v 17. storočí, kedy tu bol postavený letný arcibiskupský palác, ktorý v súčasnosti slúži ako Úrad vlády Slovenskej republiky. Námestie bolo neskôr upravené ako trávnik, ktorý bol predelený stromoradím. Stromoradie sa nazývalo Kniežacie alebo Fürstenallee a Hercegfasor. Z výrazu Fürstenallee vzniklo slovo Firšnál.

Počas socializmu sa námestie volalo Gottwaldovo námestie na počesť prvého česko-slovenského komunistického prezidenta Klementa Gottwalda (1896 – 1953), ktorý mal pomník so svojou družinou v jednom z rohov námestia. V 40. a 50. rokoch 20. storočia tu bol postavený Poštový palác a budovy Slovenskej technickej univerzity, čím sa námestie zo všetkých strán uzavrelo. Od roku 1980 sa tu nachádza najväčšia fontána v Bratislave, Družba. Toto námestie bolo jedným z prvých, ktoré boli po roku 1989 premenované, hoci oficiálnu platnosť nadobudlo premenovanie až 1. apríla 1991.

Fontána Družba

Súčasnosť 
V súčasnosti slúži na príležitostné koncerty a akcie, niekedy ako miesto demonštrácií a štrajkov.

Dopravné spojenie

Galéria

Poznámky

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Námestie slobody na mape Bratislavy

Námestia v Starom Meste v Bratislave
Staré Mesto (Bratislava)
Vandú

Vandú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Tá na Maldivách. Počet obyvateľov je 389 (jún 2006), dĺžka ostrova 720 m, šírka 600 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 221,15 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Vandú 

Ostrovy atolu Tá
Lámu

Lámu (angl. Laamu) je atol na Maldivách. Hlavné mesto atolu je Fonadú. Skladá sa z 82 ostrovov, z toho 12 je obývaných. Počet obyvateľov je 14 783 . Atol riadi Ali Waheed. Tento administratívny atol sa rozkladá len na jednom prírodnom atole Haddhunmathi.

Obývané ostrovy 
 Danbidú
 Fonadú
 Gádú
 Gan
 Hitadú
 Isdú
 Kalaidú
 Kunahandú
 Mábaidú
 Mámendú
 Mávah
 Mundú

Neobývané ostrovy 
Athahédha, Berasdhoo, Bileitheyrahaa, Bodufenrahaa, Bodufinolhu, Boduhuraa, Bodumaabulhali, Bokaiffushi, Dhekunu Vinagandu, Faés, Fonagaadhoo, Fushi, Gasfinolhu, Guraidhoo, Hanhushi, Hedha, Holhurahaa, Hulhimendhoo, Hulhisdhoo, Hulhiyandhoo, Kaddhoo, Kalhuhuraa, Kandaru, Kudafares, Kudafushi, Kudahuraa, Kudakalhaidhoo, Kukurahaa, Maakaulhuveli, Maandhoo, Maaveshi, Mahakanfushi, Medhafushi, Medhoo, Medhufinolhu, Medhuvinagandu, Munyafushi, Olhutholhu, Olhuveli, Thunburi, Thundudhoshufushi Nolhoo, Uthuruvinagandu, Uvadhevifushi, Vadinolhu, Veligandufinolhu, Ziyaaraiffushi

Referencie

Externé odkazy 
 Informácie ministerstva pre rozvoj o atole Lámu- anglicky

 
Atoly Maldív
Zoznam okresov na Slovensku

Toto je zoznam súčasných 79 okresov na Slovensku (existujúcich od roku 1996), vrátane skratiek pre potreby prideľovania EČV a základných štatistických údajov (stav k ).

Zoznam

Zmeny v spôsobe prideľovania EČV účinné od 1. marca 2023 
Národná rada SR schválila 18. marca 2021 novelu zákona o cestnej premávke, ktorá prináša zmeny v spôsobe prideľovania EČV s účinnosťou (pôvodne) od 1. marca 2022. V októbri 2021 bol schválený odklad účinnosti novely o rok, tzn. od 1. marca 2023. Zmeny sú nasledovné:
 Dvojica písmen označujúca do 28. februára 2023 okres, v ktorom bolo evidenčné číslo vydané, bude nahradená dvojicou písmen začínajúcou kombináciou AA, pričom dvojica nebude označovať žiadnu územnú príslušnosť v rámci Slovenska. 
 Skript EČV ostáva zachovaný vo forme AA xxxAA, pričom doteraz použité kombinácie (podľa okresov) budú vynechané.
 EČV vydávané do 28. februára 2023 bude možné prideľovať na vozidlá aj po tomto termíne do vyčerpania zásob na Policajnom zbore.

Poznámky

Referencie

Pozri aj 
 Administratívne členenie Slovenska
 Zoznam krajov na Slovensku
 Zoznam miest na Slovensku
 Zoznam miest a obcí na Slovensku

Iné projekty 

 
Okresy
Gádú

Gádú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Lámu na Maldivách. Počet obyvateľov je 422 (jún 2006), dĺžka ostrova 1 950 m, šírka 1 100 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 258,11 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Gádú - anglicky

Ostrovy atolu Lámu
Gan (Lámu)

Gan () je jeden z obývaných ostrovov na atole Lámu na Maldivách. Počet obyvateľov je 2 653 (jún 2006), dĺžka ostrova , šírka . Vzdialenosť od hlavného mesta Male je . Gan je najdlhší ostrov Maldív. Je rozdelený na obvody.

Archeológia 
Na ostrove Gan sa nachádzajú rozsiahle ruiny z historického maldivského budhistického obdobia.
 Ruiny nazvané „Gamu Haiytheli“ majú po obvode 91,5 metra a 7,3 metra do výšky. Miestne tradície hovoria, že to bol posledný budhistický chrám Maldív.
 Ruiny nazvané „Munbaru“ sú v oblasti zvanej Kuruhinna. Boli preskúmané H. C. P. Bellom v roku 1923 a správa s fotografiami bola publikovaná v jeho monografii v roku 1940.

Ruiny na Gane boli najlepšie zachované ruiny z budhistickej minulosti Maldív, keď H. C. P. Bell vykopal niektoré z ostrovných budhistických pozostatkov. Žiaľ, vplyvom vandalizmu, dnes z týchto nechránených nálezísk ostali len roztrúsené kamene a kopy koralovej drti.

Referencie 
 Hasan A. Maniku. The Islands of Maldives. Novelty. Male 1983. 
 HCP Bell, The Maldive islands. Monograph on the History, Archaeology and Epigraphy. Reprint 1940 edn. Malé 1986.
 Xavier Romero-Frias, The Maldive Islanders, A Study of the Popular Culture of an Ancient Ocean Kingdom. Barcelona 1999.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Gan 

Ostrovy atolu Lámu
Mámendú (Lámu)

Mámendú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Lámu na Maldivách. Počet obyvateľov je 1 115 (jún 2006), dĺžka ostrova 1 000 m, šírka 330 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 258,48 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Mámendú - anglicky

Ostrovy atolu Lámu
Mundú

Mundú () je jeden z obývaných ostrovov na atole Lámu na Maldivách. Počet obyvateľov je 769 (jún 2006), dĺžka ostrova 1 420 m, šírka 220 m. Vzdialenosť od hlavného mesta Male je 236,51 km.

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o Mundú - anglicky

Ostrovy atolu Lámu
Gáfu Alif

Gáfu Alif (angl. Gaafu Alif alebo Gaafu Alif) je atol na Maldivách. Hlavné mesto atolu je Vilingili. Skladá sa z 82 ostrovov, z toho 10 je obývaných. Počet obyvateľov je 12 413 . Atol riadi Ali Saleem.  Tento administratívny atol sa rozkladá na severovýchodnej časti prírodného atolu Huvadhu.

Obývané ostrovy 
Dándú
Devvadú
Dijadú
Gemanafusi
Kanduhuludú
Kolamáfusi
Kondé
Mámendú
Nilandú
Vilingili

Neobývané ostrovy 
Araigaiththaa  Baavandhoo Baberaahuttaa Bakeiththaa Beyruhuttaa Beyrumaddoo Bihuréhaa Boaddoo Bodéhuttaa Budhiyahuttaa Dhevvalaabadhoo Dhevvamaagalaa Dhigémaahuttaa Dhigudhoo Dhigurah Dhonhuseenahuttaa Falhumaafushi Falhuverrehaa Farudhulhudhoo Fénéhuttaa Fenrahaa Fenrahaahuttaa Funadhoovillingili Funamaddoo Galamadhoo Haagevillaa Hadahaa Hagedhoo Heenamaagalaa Hirihuttaa Hithaadhoo Hithaadhoogalaa Hulhimendhoo Hunadhoo Hurendhoo Idimaa Innaréhaa Kalhehuttaa Kalhudhiréhaa Kanduvillingili Keesseyréhaa Kendheraa Koduhuttaa Kondeymatheelaabadhoo Kondeyvillingili Kudalafari Kuddoo Kudhébondeyyo Kudhéfehélaa Kudhéhuttaa Kureddhoo Lhossaa Maadhiguvaru Maaféhélaa Maagehuttaa Maakanaarataa Maamutaa Maarandhoo Maaréhaa Mahaddhoo Maththidhoo Maththuréhaa Médhuburiyaa Médhuhuttaa Medhuréhaa Melaimu Meradhoo Minimensaa Munaagala Munandhoo Odagallaa Raaverrehaa Rinbidhoo Thinrukéréhaa Uhéréhaa Viligillaa Vodamulaa

Referencie

Externé odkazy 
Informácie ministerstva pre rozvoj o atole Gáfu Alif- anglicky

 
Atoly Maldív
Klinec (prítok Bielej Oravy, Námestovo)

Klinec je potok na hornej Orave, v centrálnej časti okresu Námestovo. Je to pôvodne ľavostranný prítok Bielej Oravy, má dĺžku 3,1 km a je tokom IV. rádu. Po výstavbe Oravskej priehrady ústi do vodnej nádrže.

Prameň 

Pramení v Podbeskydskej vrchovine na východnom svahu Slepčianky (925,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 850 m n. m.

Opis toku 

Tečie výhradne juhovýchodným smerom, po vstupe do Oravskej kotliny priberá ľavostranný prítok zo severovýchodného úpätia Belkovky (922,8 m n. m.). Následne preteká intravilánom Námestova a južne od centra mesta ústi v nadmorskej výške 601 m n. m. do vodnej nádrže Orava.

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Vodné toky v okrese Námestovo
Inkscape

Inkscape je vektorový grafický editor pre osobné počítače. Jeho cieľom je byť všestranným grafickým nástrojom (vďaka formátu SVG spracuje aj rastrovú grafiku) a úplná konformnosť so štandardmi XML, SVG a CSS.

Inkscape sa hodí na množstvo aplikácií. Používa sa napríklad na tvorbu obrázkov ako ikony, grafy, logá, vlajky, mapy, diagramy atď. Po implementácii gaussovského rozostrenia vo verzii 0.45 je Inkscape tiež schopný tvorby obrázkov takmer fotografickej kvality. Implementácia štandardov SVG a CSS v Inkscape je neúplná; najvýznamnejším nedostatkom je chýbajúca podpora SVG filtrov (s výnimkou gaussovského rozostrenia), animácie a SVG fontov.

Inkscape sa primárne vyvíja pre Linux, ale je multiplatformový a beží na Microsoft Windows, Mac OS X a iných unixových systémoch. Je v aktívnom vývoji a pravidelne sú pridávané nové vlastnosti. Je to slobodný softvér uvoľnený pod licenciou GNU General Public License. Je lokalizovaný aj do slovenčiny.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 domovská stránka Inkscape

Grafický softvér
Slobodný softvér
Zimník (potok)

Zimník je potok na hornej Orave, v severnej časti okresu Tvrdošín. Je to ľavostranný prítok Jelešne, meria  a je tokom V. rádu.

Tečie v Oravskej kotline, kde aj pramení severne od obce Liesek, v lokalite Zhoreliská v nadmorskej výške cca  Od prameňa tečie najprv na krátkom úseku na severozápad, vzápätí sa stáča prechodne na západ a napokon znovu na severozápad. Na strednom toku preteká močaristým územím hornooravských rašelinísk, na dolnom toku vstupuje do oblasti borovicových lesov, zľava priberá svoj jediný prítok – Poliansky potok a stáča sa na sever. V nadmorskej výške cca  ústi severoseverovýchodne od Trstenej, na slovensko-poľskej štátnej hranici a ďaleko od najbližšieho osídlenia, do Jelešne.

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Vodné toky v okrese Tvrdošín
Tvorkov potok

Tvorkov potok je potok na hornej Orave, v severovýchodnej časti okresu Tvrdošín. Je to pravostranný prítok Jelešne, meria 5,2 km a je tokom V. rádu.

Pramení v severovýchodnom výbežku Skorušinských vrchov, v podcelku Oravická Magura, na severozápadnom svahu Kraviarky (906,0 m n. m.) v nadmorskej výške cca 835 m n. m., neďaleko štátnej hranice s Poľskom. Najprv tečie severozápadným smerom, následne sa stáča na sever, vstupuje do Oravskej kotliny a preteká obcou Suchá Hora. Za obcou sa prechodne stáča na severozápad, potom pokračuje západným smerom a zo severu obteká obec Hladovka. Napokon sa stáča na juhozápad, preteká močaristým územím rašelinísk a západne od Hladovky ústi v nadmorskej výške približne 693 m n. m. do Jelešne.

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Vodné toky v okrese Tvrdošín
Červený potok (prítok Jelešne)

Červený potok je potok na hornej Orave, v severovýchodnej časti okresu Tvrdošín. Je to pravostranný prítok Jelešne, meria 3,8 km a je tokom V. rádu. 

Je to vodný tok v Oravskej kotline, vzniká sútokom niekoľkých zdrojníc vytekajúcich z rašelinísk na slovensko-poľskom pohraničí, severne od obce Suchá Hora v nadmorskej výške cca 755 m n. m. Tečie viac-menej západným smerom, zľava priberá občasný prítok vznikajúce severne od Suchej Hory a následne pokračuje výraznejšie zvlneným korytom severne od obce Hladovka. Napokon sa stáča na juhozápad a severozápadne od spomenutej obce ústi v nadmorskej výške 679,3 m n. m. do Jelešne.

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Vodné toky v okrese Tvrdošín
Parný rušeň 498.0

Parný rušeň 498.0 alebo aj Albatros bol rad rýchlikových parných rušňov horského typu vyrábaných v 40. rokoch 20. storočia v Škode Plzeň. Vyrobených bolo 40 rušňov radu 498.0. Rušne slúžili ako pohonné jednotky diaľkových rýchlikov, boli teda „vyššou triedou“.

Vývoj a výroba 
V roku 1933 - 1938 si Československé štátne dráhy zakúpili celkom deväť kusov rýchlikových parných rušňov typu "Mountain", označených ako 486.001 - 009. Išlo o výkonné a spoľahlivé stroje, ktoré dobre zvládali držanie rýchlosti aj na sklonovo náročných tratiach, najmä bývalej Košicko-bohumínskej dráhy, pre premávku na ktorej boli vlastne aj objednané. Ich "najväčším neduhom" bol však nízky počet, čo súviselo so skutočnosťou, že v tej dobe pre väčšinu rýchlikov postačovali ešte trojspražné rušne radu 387.0,

Ešte priebehu 30. rokov 20. storočia však narastá objem prepravy, súpravy sa zväčšujú, a navyše Československé dráhy zavádzajú nové štvornápravové vozne s celokovovou skriňou, ktorých mŕtva váha však dosahuje až 47 t. Druhá svetová vojna výrazne preriedila rušňový park a navyše opätovne vzrástla doprava, najmä na trati medzi Prahou, Košicami a Sovietským zväzom. Preto medzi prvými objednávkami bola aj objednávka na ďalších 40 rušňov osvedčeného radu 486.0, hoci sa pôvodne uvažovalo aj o úplne novom type s usporiadaním náprav 2´D alebo 1´D´1. Okrem početných technických zmien, spôsobených predovšetkým zvládnutím technológie zvarovania ocele pri stavbe kotla, došlo aj k početným zmenám na vzhľade stroja. Rušne tohto radu boli totiž prvými, na konštrukcii ktorých sa podieľal aj výtvarník, v tomto prípade akademický maliar Vilém Kreiblich, hoci estetike strojov bola venovaná pozornosť už za čias Rakúsko-Uhorska.

V priebehu nábehu výroby boli prevádzané oproti objednávke ďalšie početné konštrukčné zmeny, ktoré spôsobili nárast hmotnosti o 3,5 t. Navyše, použitie valivých ložísk na nápravách behúňov a tendra viedlo k odstráneniu najvážnejšieho nedostatku východzej rady 486.0, prehrievania ložisk, v dôsledku čoho mali povolenú maximálnu rýchlosť 120 km/h. To viedlo aj k zmene označenia na radu 498.0

Prvý rušeň bol dokončený začiatkom decembra 1946 a jeho prvá skúšobná jazda sa uskutočnila 5. decembra 1946. ČSD ju prevzali dňa 18.12.1946 do výhrevne Praha - Masarykovo nádraží a do prevádzky bola zaradená po vykonaní technicko-bezpečnostnej skúšky 18. februára 1947. Zvyšné stroje boli vyrobené v prve polovici roku 1947, pričom posledný bol k ČSD prevzatý 28. júna 1947. Všetky rušne boli zaradené najprv do výhrevne Praha - Masarykovo nádraží. Hoci všetky stroje pochádzali z jednej série, posledných 5 dostalo odlišné usmerňovače dymu.

Pozri aj 
 Parný rušeň 498.1

Externé odkazy 
  – Technické údaje a popis radu 498.0

Rušne Škoda
Parné rušne
Dejiny železníc
Grúňový potok

Grúňový potok môže označovať:
prítok Belianskeho potoka v povodí Bieleho Váhu, pozri Grúňový potok (prítok Belianskeho potoka)
prítok Boce, pozri Grúňový potok (prítok Boce)
prítok Hlbokého potoka v povodí Oravice, pozri Grúňový potok (prítok Hlbokého potoka)
prítok Michalovky v povodí Oravy, pozri Grúňový potok (prítok Michalovky)
prítok Slatiny, pozri Grúňový potok (prítok Slatiny)
ESRO-1B

ESRO-1B alebo Boreas je umelá družica organizácie ESRO na výskum ionosféry a polárnych žiar.

Štartovala 1. októbra 1969 pomocou americkej rakety Scout na dráhu s perigeom 219 km a apogeom 389 km so sklonom 86°. Hmotnosť bola 85 kg.

Pozri aj  

 ESRO-1A (Aurora)
 ESRO-2B (Iris)
 HEOS-1
 HEOS-2
 TD-1A
 ESRO-4

Umelé družice Zeme
Vedecké družice
Európske umelé družice
Družice ESRO
Kozmonautika v 1969
Huba

Huba môže byť:

 príslušník jedného zo základných taxónov organizmov, pozri huby
 neodborne: plodnica
 nárečovo: hliva ustricová 
 špongia
 pejoratívne: ústa
 dedina v poľskej gmine Czorsztyn (Malopoľské vojvodstvo), pozri Huba (Czorsztyn)
 maďarský vojvodca (9. storočie), pozri Huba (vojvodca)
 maďarské mužské meno, pozri Huba (prvé meno)
 priezvisko, pozri Huba (priezvisko), napr.:
 Alexander Huba (1920 – 2008), slovenský entomológ a vysokoškolský pedagóg
 Marián Huba (* 1949), slovenský sochár
 Martin Huba (* 1943), slovenský herec
 Mikuláš Huba, viac osôb
 Peter Huba, viac osôb
 Mária Kišonová-Hubová (1915 – 2004), slovenská operná speváčka
 Marta Hubová (* 1945), česká politička (ODA)

HUBA je maďarský vojenský plán z roku 1938, pozri HUBA (vojenský plán)

Referencie
Viazaná rotácia

Viazaná rotácia alebo synchronizovaná rotácia je taká rotácia kozmického telesa, kedy sa dĺžka trvania jedného obehu rovná dĺžke jednej rotácie okolo osi. Teleso preto otáča stále tú istú pologuľu k telesu, okolo ktorého obieha. Najznámejšie teleso s viazanou rotáciou je Mesiac. 

Vznik viazanej rotácie spôsobujú slapové sily centrálneho telesa. Tie neustále spôsobujú spomaľovanie rotácie obiehajúceho telesa, až napokon po veľmi dlhom čase ostane teleso otočené k materskému telesu stále tou istou stranou. V Slnečnej sústave má viazanú rotáciu väčšina mesiacov planét. Planéty ju zatiaľ voči Slnku nemajú (aj keď vedci dlho predpokladali viazanú rotáciu u Merkúra). Viazanú rotáciu možno pozorovať aj mimo slnečnej sústavy, napríklad u zložiek dvojhviezdy Sheliak.

Strana, ktorá je stále otočená k centrálnemu telesu, sa nazýva privrátená strana. Jej opakom je odvrátená strana. Z Mesiaca preto môžeme vidieť stále iba tú istú polovicu. Vďaka tomu, že Mesiac obieha po elipse a nie po kružnici je možné niekedy vidieť aj nepatrnú časť z odvrátenej strany. Až do preletu sondy Luna 3, ktorá ako prvá odfotografovala odvrátenú stranu, sme však o jej vzhľade nemali jasné predstavy.

Pokiaľ je obiehajúce teleso veľmi veľké v pomere k centrálnemu telesu, pôsobí na centrálne teleso tiež veľkou slapovou silou a postupne môže docieliť viazanú rotáciu aj u centrálneho telesa. Takáto vzájomná viazaná rotácia, kde každé z telies nehybne visí nad jedným druhého telesa, sa nazýva stacionárna rotácia. Má ju napríklad trpasličia planéta Pluto so svojím najväčším mesiacom Cháronom.

Vplyv na obývateľnosť 

Viazaná rotácia býva väčšinou v porovnaní s rotáciu Zeme veľmi pomalá. Na jednej strane viazane rotujúceho telesa bude horúco, na druhej mráz. Na rovnomerné rozvedenie tepla po viazane rotujúcej planéte by bola potrebná veľmi objemná atmosféra, ktorá by však zároveň znemožňovala dopadanie svetla na povrch a zabránila tak fotosyntéze. Fotosyntéza na odvrátenej strane by bola nemožná. Podobne na privrátenej strane, kvôli viazanej rotácii planéty k hviezde, by existovali oblasti stále na svetle a stále v tieni a neexistovala by noc. Tento stav by síce kompenzoval slabé žiarenie hviezdy (kvôli “večnému“ dňu), nie je však jasné, či by rastliny dokázali žiť na neustálom svetle.

Vzhľadom na extrémne pomalú rotáciu viazane rotujúce planéty nemôžu vytvoriť efekt geodynama a produkovať dostatočné magnetické pole, ktoré by ich chránilo pred ionizujúcim žiarením z vesmíru.

Niektoré mesiace s viazanou rotáciou  
 Amalthea
 Ariel
 Deimos
 Enceladus
 Európa
 Ganymedes 
 Fobos
 Cháron
 Io
 Japetus
 Kallisto
 Miranda
 Najáda
 Oberon
 Proteus
 Titan 
 Titania   
 Umbriel

Referencie 

Nebeská mechanika
Obežné dráhy
Cheb

Cheb () je okresné mesto na západe Česko v Karlovarskom kraji a centrum niekdajšieho Chebska. Prvá historicky zachovaná zmienka o Chebe pochádza z roku 1061. Mesto leží na rieke Ohři (). Hlavný priemysel je strojársky, textilný, kovárenský, stavebný, drevospracujúci a potravinársky. 

V roku 2008 tu žilo 35 022 obyvateľov.

Poloha 
Cheb leží na západe Čiech, v blízkosti hraníc s Nemeckom. Susedné mestá sú; na severozápade Aš, na severovýchode Sokolov a Karlove Vary a na juhovýchode Tachov. Mestom prechádza poludník s hodnotou 12° 22´ v. d. a rovnobežka 50° 04´ s. š. Priemerná nadmorská výška sa pohybuje okolo 472 metrov. V okolí Chebu sa nachádzajú priehradné nádrže Skalka a Jesenice.

História 

Chebské hradisko bolo osídlené už v 9. storočí Slovanmi. Prvá dochovaná písomná zmienka o Chebe pochádza z roku 1061. Roku 1146 pripadlo Chebsko cisárovi Fridrichovi I. Barbarossovi ktorý tu okolo roku 1180 dal postaviť z časti zachovaný stredoveký hrad (falc) a mesto bolo založené v roku 1204. Cheb patril striedavo k Čechám a Nemecku, od roku 1322 je súčasťou českého štátu. 25. februára 1634 bol v Chebe, v dome na námestí (za Špalíčkom, dnes Mestské múzeum) zavraždený Albrecht z Valdštejna a na hrade jeho dôstojníci.

Hoci bolo Chebsko od roku 1322 súčasťou Čiech, neuspokojila sa väčšina miestneho obyvateľstva po skončení prvej svetovej vojny s novo vzniknutým Česko-Slovenskom a žiadala odtrhnutie. Príchod talianskych legionárov v roku 1919 však ich plány zhatil. V období 1. republiky sa v Chebe značne zvýšil počet českého obyvateľstva príchodom do pohraničia za prácou. Protičeskoslovenské nálady nemeckého obyvateľstva sa však od roku 1933 neustále zvyšovali a vyvrcholili v roku 1938. Triumfálny príjazd Adolfa Hitlera 3. októbra 1938 na zaplnené chebské námestie korunoval podpísanie Mníchovskej dohody, odchod tisícov Čechoslovákov, ale i nemeckých antifašistov z mesta a pripojenie Sudet k Tretej ríši.

Po roku 1945 bola väčšina obyvateľstva nemeckej národnosti vysídlená do Nemecka, čo spôsobilo značný pokles počtu obyvateľov (predvojnový stav bol dosiahnutý až v 90. rokoch 20. storočia).

Osobnosti mesta 
 Jindřich Břetislav (? – † 1197), český knieža a biskup pražský z dynastie Přemyslovcov
 Albrecht z Valdštejna (1583 – † 1634), český vojvodca a politik
 Johann Balthasar Neumann (1687 – † 1753), nemecký barokový architekt českého pôvodu
 Daniela Kolářová (* 1946), herečka
 Jaromír Bosák (* 1965), športový komentátor a novinár
 Ilona Csáková (* 1970), speváčka
 Pavel Nedvěd (* 1972), bývalý český futbalový reprezentant

Partnerské mestá 
  Hof, Nemecko
  Nižnij Tagil, Rusko
  Rheden, Holandsko

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam miest v Česku
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka

Zdroj 

 
Mestá v Česku
Okresné mestá v Česku
Mestské pamiatkové rezervácie v Česku
Obce okresu Cheb
Sídla na Ohře
Litoměřice

Litoměřice (nem. Leitmeritz) sú okresné mesto na sútoku Labe a Ohře v severných Čechách v Ústeckom kraji.

História 

Prvé písomné zmienky o Litoměřicích sa objavujú v prvej polovici 13. storočia. Ľudia sa však na brehu Labe usadzovali už dávno predtým - najstaršie stopy osídlenia pochádzajú z mladšej doby kamennej (asi 4500 - 3600 pr. n. l.). Približne v rokoch 1219 - 1228 sa z rastúcej dediny stáva mesto. Za opevnenými hradbami tu obyvatelia žijú v drevených domoch a na námestí sa konajú trhy. V roku 1298 sa tu stavia prvá škola. Obchod prekvitá a mesto dokonca získava tzv. právo skladu. Každý obchodník, ktorý sa plaví po Labe, tu pre túto výsadu musí zakotviť a svoj tovar ponúknuť najskôr miestnym. Na cestu sa môže znova vydať až po troch dňoch, ale to sa už väčšinou obracia smerom späť a plaví sa domov, pretože mu ľudia všetko vykúpili.
Rastúca prosperita Litoměřic je však tŕňom v oku neďalekého Ústí nad Labem.

Historické jadro mesta je od roku 1950 mestskou pamiatkovou rezerváciou, v ktorej je zahrnutých 44 ulíc a 9 námestí. V meste sídli biskup litoměřickej diecézy.

Partnerské mestá 
  Armentières, Francúzsko
  Calamba, Filipíny, 1974
  Dapitan, Filipíny, 2006
  Fulda, Nemecko, 2001
  Meißen, Nemecko, 1996

Galéria

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam miest v Česku
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
Oficiálna stránka

 
Mestá v Česku
Okresné mestá v Česku
Mestské pamiatkové rezervácie v Česku
Sídla na Ohře
Louny

Louny sú okresné mesto v severozápadnom Česku v Úsťanskom kraji. Majú rozlohu  a 19 tisíc obyvateľov.

Osobnosti 
 Josef Mocker (* 1835 – † 1899), architekt
 Jaroslav Vrchlický (* 1853 – † 1912), spisovateľ, básnik, dramatik a prekladateľ
 Kamil Hilbert (* 1869 – † 1933), architekt
 Václav Hlavatý (* 1894 – † 1969), matematik
 Konstantin Biebl (* 1898 – † 1951), básnik
Jaroslav Kubera (* 1947), predseda Senátu Parlamentu Českej republiky

Partnerské mestá 
  Barendrecht, Holandsko
  Lučenec, Slovensko
  Veneux-les-Sablons, Francúzsko
  Zschopau, Nemecko

Pozri aj 
 Zoznam miest v Česku
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka
 Tipy na výlet v okolí Loun

Referencie 

 
Mestá v Česku
Okresné mestá v Česku
Mestské pamiatkové zóny v Česku
Sídla na Ohře
Mělník

Mělník je okresné mesto v Stredočeskom kraji  severne od Prahy. Leží na pravom brehu rieky Labe oproti ústiu Vltavy, historické centrum sa rozkladá na vyvýšenine obtekanej potokom Pšovkou.

Územie dnešného mesta Mělník je osídlené už od neolitu. V oblasti Mělnicka sa tiež odohrávajú niektoré historické romány Eduarda Štorcha. Podľa starších historiografických názorov bol Mělník v 9. a 10. storočí centrom slovanského kmeňa Pšovanov – približne v mieste dnešného zámku sa nachádzalo hradisko Pšov.

Osobnosti mesta 

 Svätá Ludmila (* 860? - † 921), česká kňažná, manželka prvého historického českého kniežaťa Bořivoja I.
 Karol IV. (* 1316 - † 1378), český kráľ a rímskonemecký cisár, prvorodený syn Jána Luxemburského a Elišky Přemyslovny
 Ján Henrich Luxemburský (* 1322 – † 1375), český princ, moravský markgróf, mladší syn Jána Luxemburského a Elišky Přemyslovny
 Jakub Hořčický z Tepence (* 1575 – † 1622), český farmakológ, alchymista a osobný lekár cisára Rudolfa II.
 Josef Václav Myslbek (* 1848 – † 1922), český sochár
 Jindřich Matiegka (* 1862 – † 1941), český lekár a antropológ
 Kamil Hilbert (* 1869 – † 1933), český architekt
 Viktor Dyk (* 1877 – † 1931), český básnik, prozaik, dramatik, publicista a nacionalistický politik
 Leoš Kubíček (* 1887 - † 1974), český akademický sochár a rezbár
 Antonín Zápotocký (* 1884 – † 1957), český politik, druhý komunistický prezident Česko-Slovenska
 Jiří Malý (* 1899 – † 1950), český antropológ a lekár
 Vincenc Makovský (* 1900 – † 1966), český sochár a designer
 Jaroslav Seifert (* 1901 – † 1986), český básnik, laureát Nobelovej ceny za literatúru
 Vojtech Budinský-Krička (* 1903 – † 1993), slovenský archeológ a profesor
 Otakar Jaroš (* 1912 - † 1943), česko-slovenský dôstojník, účastník zahraničného odboja v ZSSR, ako prvý cudzinec vyznamenaný najvyšším sovietskym radom Hrdina Sovietskeho zväzu
 Jaroslav Krombholc (* 1918 – † 1983), český dirigent
 Jiří Zahajský (* 1939 – † 2007), český herec a dabér
 Jan Palach (* 1948 – † 1969), český študent FF UK, ktorý sa 16. januára upálil na protest proti okupácii Česko-Slovenska vojskami Varšavskej zmluvy
 Jiří Lobkowicz (* 1956), česko-švajčiarsky politik a finančník
 Lenka Šmídová (* 1975), česká jachtárka

Partnerské mestá 
  Oranienburg, Nemecko
  Wetzikon, Švajčiarsko

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam miest v Česku
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka mesta

Externé 
 Oficiálna stránka

 
Mestá v Česku
Okresné mestá v Česku
Mestské pamiatkové zóny v Česku
Náchod

Náchod je okresné mesto v Královéhradeckom kraji na východe Čiech. Bolo založené v polovici 13. storočia rytierom Hronom z rodu Načeradicov. Ten založil hrad na strategickom mieste, kde sa cesta zužuje do priesmyku Branka. Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1254.

Osobnosti 
 Antonín Strnad (1746 – 1799), meteorológ, astronóm, rektor Karlovej univerzity a riaditeľ hvezdárne v Klementine
 Jan Letzel (* 1880 - † 1925), architekt
 Josef Škvorecký (* 1924 – † 2012), spisovateľ, prekladateľ a nakladateľ
 Václav Erben (* 1930 – † 2003), spisovateľ, známý najmä detektvkami s kapitánom Exnerom
 Josef Tošovský (* 1950), bankár, bývalý premiér úradníckej vlády 
 Vratislav Lokvenc (* 1973), futbalista
 Pavel Burdych (* 1978), husľový virtuóz

Partnerské mestá 
  Halberstadt, Nemecko
  Kłodzko, Poľsko
  Kudowa-Zdrój, Poľsko
  Warrington, Spojené kráľovstvo
  Bauska, Lotyšsko

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam miest v Česku
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka

 
Mestá v Česku
Okresné mestá v Česku
Mestské pamiatkové zóny v Česku
Obce okresu Náchod
Pelhřimov

Pelhřimov je okresné mesto na juhovýchode Čiech v kraji Vysočina, dopravná križovatka, turistické východisko na Českomoravskú vrchovinu.

Dejiny 
Prvá zmienka o meste pochádza zo začiatku 13. storočia. Do roku 1416 bol Pelhřimov v moci pražských arcibiskupov, od roku 1596 bol kráľovským mestom. Hospodársky rozvoj prebiehal hlavne v 17. až 18. storočí, kedy tu fungovalo mnoho súkenníckych manufaktúr. 

Centru mesta je od roku 1969 mestskou pamiatkovou zónou - zvyšky hradieb, dve mestské brány, gotický kostol Sv. Víta zo začiatku 14. storočia, zbarokizovaný v 18. storočí, zámok zo 16. storočia, neskôr prestavaný na radnicu.

Osobnosti 
 Mikuláš z Pelhřimova (* asi 1385 – † asi 1459), teológ, kazateľ, spisovateľ, táborský biskup
 Josef Rejsek (* 1860 – † 1932), maliar
 Emanuel Julian Kodet (* 1880 – † 1954), sochár
 Josef Dobiáš (* 1888 – † 1970), historik a klasický filológ, člen ČSAV
 Simonetta Buonaccini (* 1893 – † 1935), poetka
 Lubomír Lipský (* 1923), herec
 Jiří Lír (* 1923 - † 1995), herec
 Oldřich Lipský (* 1924 – † 1986), filmový režisér a scenárista
 Dušan Tomášek (* 1924), novinár, publicista a spisovateľ literatury faktu
 Naděžda Kniplová (* 1932), sopranistka, sólistka Národného divadla v Prahe a Štátnej opery Praha
 Petr Fiala (* 1943), hudobný skladateľ, zbormajster a hudobník

Partnerské mestá 
  Dolný Kubín, Slovensko
   Hildburghausen, Nemecko 
  St. Valentin, Rakúsko 
  Waddinxveen, Holandsko

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam miest v Česku
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Informačný servis
 Oficiálna stránka

 
Mestá v Česku
Okresné mestá v Česku
Mestské pamiatkové rezervácie v Česku
Rychnov nad Kněžnou

Rychnov nad Kněžnou () je okresné mesto v Královohradeckom kraji v severovýchodných Čechách. Mesto leží v Orlickej tabuli na rieke Kněžnej. Mesto má 11 823 obyvateľov a rozlohu . V meste sa nachádza zámok Rychnov nad Kněžnou.

Osobnosti mesta 
 Karel Poláček (* 1892 – † 1944), spisovateľ a novinár
 Jiří Šlitr (* 1924 –  † 1969), herec, dramatik, spoluzakladateľ Semaforu
 Rudolf Rokl (* 1941 – † 1997), klavirista a hudobný skladateľ
 Karel Sýs (* 1946), básnik, spisovateľ a novinár
 Renne Dang (* 1995), hudobník, rapper vietnamského pôvodu

Partnerské mestá 
  Oudewater, Holandsko

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam miest v Česku
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka mesta

 
Mestá v Česku
Okresné mestá v Česku
Mestské pamiatkové zóny v Česku
Obce okresu Rychnov nad Kněžnou
Skalnatý potok (prítok Hruštínky)

Skalnatý potok je potok na hornej Orave, na území okresu Námestovo. Je to pravostranný prítok Hruštínky, meria 2,9 km a je tokom V. rádu.

Pramení v Oravskej Magure, v podcelku Budín, pod Babínskou hoľou v nadmorskej výške približne 860 m n. m. Tečie výhradne severozápadným smerom, vstupuje do Oravskej kotliny, do podcelku Hruštínske podolie, kde preteká obcou Babín. V obci priberá pravostranný prítok zo severozápadného svahu Prípora (1 105,8 m n. m.) a ľavostranný prítok z oblasti Pod Magurou. Za obcou ešte zľava priberá prítok z oblasti Bučiny, stáča sa na sever a v blízkosti obce ústi v nadmorskej výške cca 656 m n. m. do Hruštínky.

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Dolchamar

Dolchamar [dolčamár] je hudobná skupina hrajúca elektronický rock a hip-hop v esperante. Starší zápis názvu skupiny je "Dolcxamar".

Skupina Dolchamar vznikla v roku 1999 v Londýne. Počas Internacia Junulara Kongreso 2003 v meste Lesjöfors vo Švédsku zmenila názov z pôvodného Dolcxamar na Dolchamar. Od festivalu KEF 2005 je jediným oficiálnym členom skupiny Patrik Austin, ale na koncertoch s ním zvyčajne hrávajú aj ďalší.

Názov "Dolchamar" znamená v esperante "sladkohorkosť", a správne by sa písal Dolĉamar'''. Forma použitá v názve skupiny odráža dve rôzne konvencie pri zápise esperantských slov v prostredí nepodporujúcom esperantskú diakritiku. Patrik Austin v rozhovore pre Libera Folio uvádza vysvetlenie:Ni rimarkis, ke en la amaskomunikiloj ne eblas uzi ĉapelojn, kaj pro la x-sistemo ĵurnalistoj tutidiote prononcis niajn nomojn. La h-sistemo estas almenaŭ duonbona, kompare kun la du tute fuŝaj.Všimli sme si, že v masovokomunikačných prostriedkoch nemožno používať vokáne, a kvôli x-systému novinári celkom idiotsky vyslovovali náš názov. H-systém je aspoň napoly dobrý, v porovnaní s dvoma celkom mizernými.Skladba Ĉu vi pretas?! je prvá oficiálne vydaná hip-hopová pieseň v esperante.

 Členovia 
 Patrik Austin (gitara a spev)
 Hannu Linkola (bubon a perkusie)
 Toni Mäki (basgitara)
 Andrei Dumitrescu (keyboard)

 Diskografia Trejn tu noŭer (2009)
 „Trejn Tu Noŭer“
 „2Gether 4Awhile“
 „M.T.R.“
 „River“
 „Clavis“
 „Ni Festis Unu Nokton“
 „Experimento Música“
 „La Pordisto“
 „Ho Abio“
 „-if-“
 „Des Pli“
 „La Fariseo“ Rebela Sono (2005)
 „Junaj idealistoj“
 „Himno de Esperhe“
 „Akcidentoj“
 „Ni chiuj ni“
 „...Kaj chi tio povas ighi nenio“
 „Kontra krusadanto“
 „Solaj paroj“
 „Subamighi“
 „Simia kaptilo“
 „Kr3yza festema injo“
 „Chinokta sento“
 „En Grekia“Elektronika kompilo (2003) - Dolchamar prispel dvoma skladbamiLingvo intermonda (2000) (súčasť projektu Kolekto 2000)
 „Malbonulo“
 „Cxu vi pretas ?!“
 „Urbega nimfo“
 „Pacman“
 „Mi volas pli“
 „...kaj pli...“
 „Tunel' tra la ter'“
 „Lingvo intermonda“
 „F--igxu!“Kun ikso (demoalbum)'' (1999)
 „Malbonulo“
 „Pacman“
 „Mi volas pli“

Iné projekty

Externé odkazy 
 dolchamar.net - domáca stránka
 voľne stiahnuteľné skladby na serveroch MusicExpress a mikseri.net
 texty piesní a preklady

Anglické hudobné skupiny
Esperantská hudba
Čierny potok (prítok Hruštínky)

Čierny potok je potok na Orave, na rozhraní okresov Dolný Kubín a Námestovo. Je to pravostranný prítok Hruštínky, meria 2,6 km a je tokom V. rádu.

Potok tečie v Oravskej Magure, pramení v podcelku Kubínska hoľa na severnom svahu Čierneho vrchu (1 319,0 m n. m.) v nadmorskej výške približne 1 220 m n. m. Tečie viac-menej smerom na sever, z pravej strany priberá prítok (910,6 m n. m.) z oblasti Dvoch pňov a vytvára výrazný oblúk prehnutý na západ. Sprava potom ešte priberá prítok z oblasti Nad Zábavou a západne od osady Zábava, juhozápadne od obce Hruštín, ústi v nadmorskej výške cca 790 m n. m. do Hruštínky.

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Vodné toky v okrese Námestovo
Robert J. Van de Graaff

Robert Jemison Van de Graaff (* 20. december 1901, Tuscaloosa, Alabama, USA – † 16. január 1967, Boston, Massachusetts) bol americký fyzik, výrobca prístrojov a profesor fyziky na Princeton University.

Pozri aj 
 Van de Graaffov generátor

Externé odkazy 
 Biografia
 Biografia na APS

Fyzici USA
Vynálezcovia USA
Osobnosti z Alabamy
Barry Marshall

Barry James Marshall (* 30. september 1951  Kalgoorlie, Asutrália) je austrálsky lekár.

V roku 2005 spolu s Robinom Warrenom dostal Nobelovu cena za fyziológiu alebo medicínu za objav, že baktéria Helicobacter pylori spôsobuje zápaly žalúdka a peptického vredu.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka
 Barry Marshall na nobelprize.org
 Laureati Dr A.H. Heineken Prize for Medicine 1998

Austrálski lekári
Nositelia Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu
Austrálski nositelia Nobelovej ceny
Medzihradník

Medzihradník je potok na dolnej Orave, na území okresu Dolný Kubín. Je to pravostranný prítok Jasenovského potoka, meria 6,1 km a je tokom V. rádu.

Tok potoka 

Pramení v Oravskej vrchovine severne od obce Osádka, v lokalite Noviny, v nadmorskej výške približne 740 m n. m. Od prameňa tečie na krátkom úseku na severozápad, potom sa stáča a pokračuje západným smerom. Preteká osadou Srňacie, kde zľava priberá prítok prameniaci západne od kóty 787,6 m, za osadou následne tri krátke pravostranné prítoky z južných úbočí Zadného Krnáča (738,5 m n. m.) a dva ľavostranné prítoky z lokality Stodôlky. Následne priberá prítok z juhovýchodného svahu Predného Krnáča (801,2 m n. m.) z pravej strany a výraznejšie sa zarezáva do flyšového masívu Oravskej vrchoviny, pričom oddeľuje masív Predného Krnáča na severe a masív Ostrej a Tupej skaly na juhu. Ďalej priberá prítok spod Tupej skaly zľava a prítok prameniaci na západnom svahu Predného Krnáča sprava. Napokon preteká dolnokubínskou mestskou časťou Medzihradné a juhovýchodne od centra mesta ústi v nadmorskej výške cca 483 m n. m. do Jasenovského potoka.

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Gianluigi Buffon

Gianluigi Buffon (28. január 1978, Carrara) je taliansky futbalový brankár, Majster sveta z roku 2006. V súčasnosti hrá vo talianskom tíme Parma FC. Je víťazom ankety "Najlepši brankár sveta" štyrikrát za sebou.

Vo svojej autobiografii Číslo jeden priznal, že od decembra 2003 do júna 2004 trpel depresiami a musel vyhľadať lekársku pomoc.

Úspechy 
 Najlepší brankár na svete podľa IFFHS (2003, 2004, 2006, 2007)
 Majster Talianska: 2002, 2003,2005,2006,2011,2012,2013,2014,2015
 Majster sveta: 2006
 Najlepší brankár posledných 100 rokov podľa IFFHS : 2016

Referencie 

Hráči Parma FC
Hráči Juventus FC
Brankári
Talianski futbalisti
Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 1998
Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 2002
Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 2006
Hráči Majstrovstiev sveta vo futbale 2010
Hráči Majstrovstiev Európy vo futbale 2008
Hráči Majstrovstiev Európy vo futbale 2012
Majstri sveta vo futbale
Biela (prítok Zázrivky)

Biela je potok na dolnej Orave, v západnej časti okresu Dolný Kubín. Je to pravostranný prítok Zázrivky, meria 5 km a je tokom V. rádu.

Prameň 

Tečie v Malej Fatre, pramení v podcelku Krivánska Fatra na juhovýchodnom svahu Veľkého Rozsutca (1609,7 m n. m.), v oblasti sedla Medzihole (1 185 m n. m.), v nadmorskej výške približne 1 170 m n. m.

Opis toku 

V pramennej oblasti priberá niekoľko krátkych zdrojníc zo svahov sedla Medziholie a tečie severovýchodným smerom. Ďalej priberá ľavostranný prítok spod sedla Zákres (1 225 m n. m.) na východného svahu Malého Rozsutca (1 343,5 m n. m.) a preteká osadou Biela. Na jej území postupne priberá ľavostranný prítok z východného úpätia Malého Rozsutca, pravostranný prítok zo severného svahu Ostrého (1 166,9 m n. m.) a opäť z ľavej strany najprv prítok spod skalnej steny Rozsutcov a potom prítok spod sedla Príslop nad Bielou (810 m n. m.). Za osadou sa oblúkom stáča na východ a južne od obce Zázrivá ústi v nadmorskej výške cca 550 m n. m. do Zázrivky.

Iné názvy 

Biely potok
Bieľanský potok
Bieľanka
nárečovo: Bieľanskí potok

Referencie 

Potoky na Slovensku
Povodie Oravy
Vodné toky v Krivánskej Fatre
Vodné toky v okrese Dolný Kubín
Mathieu Dandenault

Mathieu Dandenault (* 3. február 1976, Sherbrooke, Quebec, Kanada) je bývalý kanadský hokejista, ktorý hrával v NHL za Montreal Canadiens a Detroit Red Wings. Spolu odohral v NHL 13 sezón a nastúpil v 868 zápasoch.

Klubový hokej 
Dandenault hrával na poste obrancu, strieľal pravou rukou. Je 185 cm vysoký a váži 91 kg . Bol draftovaný v roku 1994 v druhom kole tímom Detroit Red Wings. Od sezóny 1995/96 hral v NHL za klub Detroit Red Wings. V Detroite trikrát vyhral Stanleyho pohár - v rokoch 1997, 1998 a 2002. V sezóne 2004/05 (počas lockoutu v NHL) hral za Asiago HC v talianskej hokejovej lige. Od sezóny 2005/06 hral s číslom 25 za Montreal Canadiens. Na sezónu 2006/07 mal uzavretú platnú zmluvu s Montrealom, ktorá mu zaručovala ročný príjem 1,700 mil. dolárov. V septembri 2010 ohlásil koniec svojej aktívnej hráčskej kariéry.

Reprezentácia 
Dandenault reprezentoval Kanadu na Majstrovstvách sveta v roku 2003, kde Kanada získala zlato.

Referencie

Externé odkazy 
 
 Dandenault na stránke Montreal Canadians
 Biografia na NHLPA

Kanadskí hokejisti
Kanadskí hokejoví obrancovia
Hráči Detroit Red Wings
Hráči Montreal Canadiens
Hráči Hartford Wolf Pack
Hokejisti draftovaní klubom Detroit Red Wings
Víťazi Stanleyho pohára
Kanadské osobnosti francúzskeho pôvodu
Účastníci MS v hokeji 2003
Majstri sveta v ľadovom hokeji
Osobnosti zo Sherbrooke
Janne Niinimaa

Janne Niinimaa (* 22. máj 1975, Raahe, Fínsko) je bývalý fínsky hokejista, ktorý hrával vo Fínsku, Švédsku, Švajčiarsku a v NHL.

Niinimaa je hokejový obranca, bol draftovaný v roku 1993 v druhom kole tímom Philadelphia Flyers. O tri roky neskôr debutoval v NHL, získal 44 bodov a bol vybraný do All-star zápasu nováčikov NHL. V nasledujúcej sezóne ho vymenili do Edmonton Oilers, kde hral 6 rokov. Neskôr hral aj za New York Islanders, Dallas Stars a Montreal Canadiens.

Reprezentácia 
Niinimaa reprezentoval Fínsko na Zimných olympijských hrách v roku 1998, kde Fínsko získalo bronz a na Zimných olympijských hrách v roku 2002.

Externé odkazy 
 
 Biografia na NHLPA

Narodenia v 1975
Fínski hokejisti
Hráči Philadelphia Flyers
Hráči New York Islanders
Hráči Edmonton Oilers
Hráči Montreal Canadiens
Fínski bronzoví olympijskí medailisti
Účastníci MS v hokeji 1995
Účastníci MS v hokeji 1996
Účastníci MS v hokeji 2000
Účastníci MS v hokeji 2002
Účastníci MS v hokeji 2003
Účastníci MS v hokeji 2004
Účastníci MS v hokeji 2009
Radek Bonk

Radek Bonk (* 9. január 1976) je český profesionálny hokejista. V súčasnosti hrá v NHL za Nashville Predators. 

Rodák z českého Krnova bol draftovaný v roku 1994 tímom Ottawa Senators. Prvý zápas v NHL odohral 22. januára 1995 v drese Ottawy proti New York Islanders, prvý gól strelil 27. januára v zápase proti Pittsburgh Penguins. 26. júna 2004, v deň Vstupného draftu bol vymenený do Los Angeles Kings za výber v treťom kole draftu. Za Los Angeles ale nikdy nenastúpil, pretože ešte ten istý deň ho vymenili do Montrealu Canadiens (spolu s brankárom Huetom za Matheiua Garona a výber v treťom kole draftu). 

V júli 2007 v rámci podpisovania voľných agentov sa novým Bonkovým klubom stal Nashville Predators. Generálny manažér Predators D. Pole na adresu bonka povedal: "Je to skúsený center, ktorý dokáže hrať defenzívne, ale i útočne".

Bonk hrá na pozícií centra a nosí číslo 14.

Štatistiky

Stav k: 30. októbru 2008

Iné projekty

Externé odkazy 
 
  Bonk na stránke Montreal Canadians

Narodenia v 1976
Českí hokejisti
Hráči Ottawa Senators
Hráči Montreal Canadiens
Hráči Nashville Predators
Účastníci MS v hokeji 1996
Luciano Pavarotti

Luciano Pavarotti (* 12. október 1935, Modena, Taliansko – † 6. september 2007, Modena) bol taliansky operný spevák, jeden z najznámejších vokalistov v súčasnosti v hudobnom žánri opera, ale aj iných žánroch. 

Narodil sa na severe Talianska v meste Modena. Ako operný spevák debutoval 29. apríla 1961 v opere Bohéma od Pucciniho v meste Reggio Emilia.

Pozri aj 
 José Carreras
 Plácido Domingo

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky - www.lucianopavarotti.com
 Slávny tenor Luciano Pavarotti zomrel
 Vincerò! Po stopách Luciana Pavarottiho v talianskej Modene - Opera Slovakia
Luciano Pavarotti vo filmovom dokumente Rona Howarda - Opera Slovakia

Operní speváci
Tenoristi
Osobnosti z Modeny
Úmrtia na rakovinu pankreasu
Tunel Sitina

Tunel Sitina, je diaľničný tunel na diaľnici D2 v Bratislave. Tvoria ho dve samostatné tunelové rúry, pričom každá je dvojpruhová. Dĺžka razenej časti západnej rúry je 1 189 metrov, dĺžka hĺbenej časti v areáli SAV je 206 metrov, dĺžka razenej časti východnej rúry je 1 159 metrov a dĺžka hĺbenej časti v areáli SAV je 216 metrov. Bol prvým slovenským dvojrúrovým tunelom.

Celková dĺžka západnej, resp. južnej rúry s prekrytou časťou tunela je 1 440 metrov, celková dĺžka východnej, resp. severnej rúry s prekrytou časťou tunela je 1 415 metrov.

Tunel bol budovaný tzv. novou rakúskou tunelovacou metódou (NRTM) a je súčasťou diaľničného úseku Lamačská cesta – Staré grunty. V oboch tunelových rúrach je jeden tzv. núdzový záliv v strede a druhý na konci tunelovej rúry. Rúry sú prepojené únikovými chodbami na piatich miestach. V každej tunelovej rúre je 9 SOS kabín na priame spojenie sa s operátorom. Po oboch stranách vozovky sú chodníky široké 1 meter a šírka vozovky je 7,5 metrov.

Razenie tunela sa začalo 27. októbra 2003 a skončené bolo 8. februára, resp. 3. mája 2005. Tunel bol otvorený 24. júna 2007. Priemerná dopravná intenzita dosahuje až 52 664 vozidiel za 24 hod (2015). Mesačne prejde tunelom priemerne 1,6 milióna vozidiel, z toho podľa údajov z roku 2011 zhruba 8 000 nákladných áut.

Referencie

Zdroj 
 Tunel Sitina NDS

Galéria

Iné projekty

Externé odkazy 
 Tunel Sitina – nádej bratislavskej dopravy časopis ASB

Sitina