joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Jamník (okres Spišská Nová Ves)

Jamník je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza v južnej časti Hornádskej kotliny v doline potoka Jamníček. Okresné mesto Spišská Nová Ves je od obce vzdialené 8 km a krajské mesto Košice je vzdialené cca. 60 km juhovýchodne od obce. Kataster obce sa rozprestiera na ploche cca. 814 ha (8,14 km2).

Susedné obce 
Danišovce, Domaňovce, Chrasť nad Hornádom, Matejovce nad Hornádom, Odorín, Spišský Hrušov

Dejiny 
Staré a cudzie názvy obce: 1277 Yempnik, 1287 Jemnuk, 1327 Jemnik, 1773 Jamník
Nemecký názov: Jamnik
Maďarský názov: Jamník, Szepesárki

Politika

Starostovia obce 
1990 - 1994 Alojz Farkašovský
1994 - 1998 Ján Farkašovský (KDH)
1998 - 2002 Vladimír Pavol (NEKA)
2002 - 2006 Anton Petruška (NEKA)
2006 - 2008 Anton Petruška (NEKA)
2008 - 2010 Ján Murányi (NEKA)

Obecné zastupiteľstvo 
1990 - 1994 - 12 poslancov
1994 - 1998 - 12 poslancov (6 KDH, 6 HZDS)
1998 - 2002 - 12 poslancov (7 KDH, 5 HZDS)
2002 - 2006 - 9 poslancov (6 KDH, 2 HZDS, 1 ANO)

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
Katolícky kostol sv. Bartolomeja apoštola, bol pôvodne gotický zo začiatku 14. stor., v 15. stor. preklenutý na stredný pilier. Veža so štvorcovým pôdorysom bola v 17. stor. renesančne prestavaná a zakončená štítkovou atikou. V roku 1940 sa klenba zrútila a poškodenú stavbu neskoršie nahradila moderná novostavba z roku 1951.

Šport 
A mužstvo Jamníka hrá 1. triedu, čo je najvyššia okresná súťaž. Dorastenci hrajú 1. a žiaci 2. ligu. Obec má aj ihrisko s umelým povrchom, vhodné na hranie tenisu, futbalu, basketbalu a v zime hokeja.

Pravidelné podujatia 
 Obecná futbalová liga - každé leto sa uskutočňuje tento prestížny futbalový turnaj. 6 mužstiev rozdelených podľa častí obce zvádza medzi sebou súboje.
 Tenisový turnaj v dvojhre a aj vo štvorhre. Za sebou má úspešný premiérový ročník, ktorý vyhral kapitán futbalového tímu.
 Stolnotenisový turnaj.
 Východoslovenská liga v Mariáši.

Hospodárstvo a infraštruktúra

Farský úrad 
 filiálka rímskokatolíckeho úradu Odorín

Školstvo 
 Materská škola - č. d. 185
 Základná škola 1. - 4. - č. d. 184

Referencie

Externé odkazy 
 Stránka obce

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Kaľava

Kaľava je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza na južných svahoch pohoria Branisko.

Susedné obce 
Hrišovce, Kolinovce, Krompachy, Richnava, Vojkovce, Slatvina

Politika

Starostovia obce 
19901994 Jozef Bandžuch (KSS)
19942002 Jozef Bandžuch (SDĽ)
20022006 Jozef Bandžuch (SDĽ + KSS)
20062010 Jozef Bandžuch (NeKa)

Obecné zastupiteľstvo 
19901994 – 12 poslancov
19941998 – 10 poslancov (3 HZDS, 2 KDH, 2 SDĽ, 2 SZS, 1 SDSS)
19982002 – 10 poslancov (7 SDĽ, 3 KSS)
20022006 – 5 poslancov (2 KSS, 1 HZDS, 1 KDH, 1 NEKA)

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2011):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
Kaplnka sv. Kríža

Postavená v roku 1932. Jednoloďový priestor s polygonálnym uzáverom a rovným stropom. Okná s lomeným zakončením. Podobne je riešený portál. Zariadenie z 1. polovice 20.stor. s použitím barokových sôch z konca 18.stor.

Hospodárstvo a infraštruktúra

Farský úrad 
filialka rimskokatolického farského úradu Slatvina

Školstvo 
V obci sa nachádza materská a základná škola pre 1.3. ročník.

Referencie 

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Kolinovce

Kolinovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza v Hornádskej kotline na styku pohoria Branisko a Galmus.
Predtým Kolínovce, okres Spišská Nová Ves. Stred obce leží v nadmorskej výške 389 metrov n. m., vo východnej časti Hornádskej kotliny,  na V od Spišskej Novej Vsi.

Susedné obce 
Kaľava, Krompachy, Spišské Vlachy

Vodné toky 
Hornád
Studenec

Staré a cudzie názvy obce 
 1312 – villa colini
 1773 – Kolenocz, Kolenowetz, Kolynowcze
 1786 – Kolenocz, Kolnowce
 1808 – Kolenócz, Kohlsdorf, Kolenitz, Kolenowce
 1863 – 1873 – Kolenóc
 1877 – 1888 – Kolinóc
 1892 – Kolinóc
 1892 – 1902 – Kolinfalu
 1907 – 1913 – Kolinfalva
 1920 – 1946 – Kolínovce
 1946 – Kolinovce
Nemecký názov:  Kohldorf, Kolenitz, Kolenowetz 
Maďarský názov: Kolinfalva

História 
Prvá zmienka o Kolinovciach je v saskom privilégiu z roku 1312. Roku 1404 kráľ Žigmund Luxemburský daroval obec spišskému farárovi na základinu. Roku 1693 patrila do domínia Spišského hradu, roku 1900 temer polovica obyvateľov pracovala v priemysle. Obec s radovou ulicovou zástavbou je rozdelená Hornádom na dve časti.

Politika

Starostovia obce 
 1990 – 1998 Vincent Barbuš (SDĽ)
 1998 – 2002 Vincent Barbuš (SDĽ + SOP)
 2002 – 2006 Vincent Bača (HZDS)
 2006 – 2018 Vincent Bača (ĽS-HZDS+SNS+SMER)
2018 - dnes Jitka Puhallová (nezávislá)

Obecné zastupiteľstvo 
 1990 – 1994 – 12 poslancov
 1994 – 1998 – 12 poslancov (5 KDH, 4 SDĽ, 2 HZDS, 1 NEKA)
 1998 – 2002 – 11 poslancov (7 SOP, 2 KDH, 2 HZDS)
 2002 – 2006 – 5 poslancov (2 HZDS, 1 KDH, 1 NEKA, 1 SOP)
 2006 – 2018 – 5 poslancov (3 ĽS-HZDS+SNS+SMER; 2KDH)
2018 - dnes - 5 poslancov

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
Katolícky kostol sv. Františka Seraf.

Klasicistický z obdobia okolo roku 1830, sieňového typu s polkruhovým uzáverom presbytéria, zaklenutý konchou a tromi poľami pruskej klenby. Štítové priečelie členené dvojicami pilastrov a frontónom zdobeným triglyfmi, nad portálom termálne okno a nad štítom malá vstavané drevená vežička. Oltár je klasicistický portikový s obrazom sv. Františka Seraf. z čias okolo roku 1830.

Hospodárstvo a infraštruktúra

Farský úrad 
filialka rimskokatolického farského úradu Spišské Vlachy

Referencie

Externé odkazy 
 http://www.obce.info/index.php?make=mapa&id=4008&obec=966&pl=obcesk

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Lieskovany

Lieskovany sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza v južnej časti Hornádskej kotliny na pravom brehu Levočského potoka.

Susedné obce 
Markušovce, Odorín, Spišská Nová Ves, Harichovce, Danišovce, Teplička, Matejovce nad Hornádom.

Vodné toky 
Cez obec preteká Levočský potok.

História

Staré a cudzie názvy obce 
 1287 
 1317 
 1333 
 1565 
 1651 
 1773 

Nemecký názov: 
Maďarský názov:

Politika

Starostovia obce 
1994 - 2006 Michal Ovčiarik (KDH)
2006 - 2010 Michal Ovčiarik (KDH + SDKÚ-DS)
2010 - 2014 Michal Ovčiarik (KDH)
2014 - 2016 Peter Tököly (NEKA)

Obecné zastupiteľstvo 
1990 - 1994 - 9 poslancov
1994 - 1998 - 9 poslancov (9 KDH)
1998 - 2002 - 9 poslancov (9 KDH)
2002 - 2006 - 5 poslancov (5 KDH)

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

Kultúra a zaujímavosti

Stavby

Pamiatky 
Kaplnka Nanebevzatia Panny Márie

Neoklasicistická z konca 19. stor., obnovená v roku 1933, v nej sú klasicistické lavice zo začiatku 19.stor., prenesené zo spišského seminára. Nový kostol vysvätený 15. augusta 1990.

Hospodárstvo a infraštruktúra

Farský úrad 
filiálka Rímskokatolíckeho úradu Markušovce

Školstvo 
Materská škola - č. d. 50

Referencie 

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Mlynky (okres Spišská Nová Ves)

Mlynky sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza vo východnej časti Slovenského rudohoria na hornom toku Hnilca, pri Palcmanskej Maši.

S obcou susedia Dedinky, Dobšiná, Hnilec, Smižany, Spišská Nová Ves.

Časti obce 
Obec má 6 častí: Biele Vody, Havrania Dolina, Palcmanská Maša, Prostredný Hámor, Rakovec, Sykavka.

Dejiny 
Obec vznikla v roku 1960 odčlenením sa od Spišskej Novej Vsi. Tvorí ju sedem bývalých baníckych osád tohto mesta.

Politika 
Starostovia obce
 19901994 Oldrich Fiolek (KKS)
 19941998 Oldrich Fiolek (NEKA)
 19982006 Mariana Horká (SDĽ)
 20062010 Mariana Horká (NEKA)
 2011 súč. Alfréd Franko (SNS)

Obecné zastupiteľstvo
 19901994 – 11 poslancov
 19941998 – 12 poslancov (11 SDĽ, 1 SZS)
 19982002 – 11 poslancov (7 SDĽ, 2 HZDS, 2 KSS)
 20022006 – 7 poslancov (3 SDĽ, 2 KSS, 2 NEKA)
 20072010 – 7 poslancov (4 SMER, 2 NEKA, 1 ĽS-HZDS)
 20112014 – 7 poslancov (4 ĽS-HZDS SMER, 2 SDKÚ-DS, 1 NEKA)

Kultúra a zaujímavosti 
Každý rok sa organizujú preteky v alpskom lyžovaní „Banícký kahanec“, ktoré majú dlhoročnú tradíciu. Preteky sa uskutočňujú v lyžiarskom stredisku Gugel, ktorý je umelo zasnežený.

Obec je filiálkou Rímskokatolíckeho úradu Dedinky. Nachádza sa v nej Základná škola s materskou školou – Biele Vody.

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1950

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001)

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001)

Referencie

Externé odkazy 
 www.mlynky.sk
 Mlynky
 Mlynky a železnica

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Oľšavka (okres Spišská Nová Ves)

Olšavka je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza vo východnej časti Hornádskej kotliny v doline potoka Oľšavec. Susedné obce sú Dúbrava, Slatvina, Spišské Vlachy a Žehra. Cez obec pretekajú vodné toky Oľšavec a Harčinovec.

Politika

Starostovia obce 
1991 - 2002 Jozef Leško (KDH)
2002 - 2006 Jozef Klešč (ANO + KDH + SDKÚ)

Obecné zastupiteľstvo 
1991 - 1994 - 7 poslancov (5 VPN, 2 KDH)
1994 - 1998 - 9 poslancov (5 KDH, 4 DS)
1998 - 2002 - 9 poslancov (5 KDH, 4 DS)
2002 - 2006 - 5 poslancov (2 DS, 2 SDKÚ, 1 KDH)

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

Kultúra a zaujímavosti

Stavby

Pamiatky 
Kostol sv. Pia X z roku 1969

Hospodárstvo a infraštruktúra

Farský úrad 
Filiálka Rímskokatolíckeho úradu Slatvina

Referencie 

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Rudňany

Rudňany sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza v západnej časti Galmusu v Slovenskom rudohorí.

Susedné obce 
Markušovce, Matejovce nad Hornádom, Nálepkovo, Poráč, Švedlár, Závadka

Politika

Starostovia obce 
1990 - 1994 Miroslav Blišťan (KSS)
1994 - 1998 Miroslav Blišťan (HZDS)
1998 - 2002 Miroslav Blišťan (SOP + KSS + ROI)
2002 - 2010 Miroslav Blišťan (NEKA)
2010 - 2014 Miroslav Blišťan
2014 - 2018 Miroslav Blišťan
2018 -      Bc. Rastislav Neuvirth

Obecné zastupiteľstvo 
1990 - 1994 - 24 poslancov
1994 - 1998 - 16 poslancov (8 HZDS, 4 SDĽ, 3 KDH, 1 KSS)
1998 - 2002 - 16 poslancov (7 SDĽ, 4 HZDS, 3 KSS, 1 DÚ, 1 SNS)
2002 - 2006 - 11 poslancov (4 KSS, 3 HZDS, 3 KDH, 1 SDKÚ)
2006 - 2010 - 11 poslancov (4 ĽS-HZDS, 2 KDH, 2 SMER-SD, 2 NEKA, 1 KSS)

Demografia

Sčítanie 2011 
 údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011

Hospodárstvo a infraštruktúra

Farský úrad 
Rímskokatolícky - Huta 48
Duchovný správca: Mgr. Matuš Perignáth

Školstvo 
Materská škola - č. d. 234
Materská škola - Zimná 89
Základná škola - Zimná 96
Špeciálna škola - Zimná 83

Osobnosti

Významné osobnosti 
 Michal Kumorovitz, S.J., rímskokatolícky kňaz, jezuita, fyzik, teológ a filozof
 Augustín Scholtz slovenský matematik

Partnerské mestá 
  Bukowno (Poľsko)

Referencie

Zdroje 
 Mineraly.sk, história obce Rudňany

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Spišské Tomášovce

Spišské Tomášovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza v západnej časti Hornádskej kotliny a na severných svahoch Slovenského raja.

Susedné obce 
Letanovce, Smižany, Spišský Štvrtok, Arnutovce

Vodné toky 
Hornád
Brusník
Tomášovský potok

História

Staré a cudzie názvy obce 
 1229 Villa Thome
 1261 (due ville) Thamasy
 1265 Thomasy, Tamasy, Minor Tamasy, Inferior Tamasy
 1317 Kis, Nag Tamassy
 1565 Tomesdorff 
 1773 Tomassowcze
 1927 Spišské Tomášovce

Nemecký názov: Tomsdorf, Thomsdorf
Maďarský názov: Tamásfalu, Szepestamásfalu

Politika

Starostovia obce 
1990 - 1994 František Vernarský (VPN)
1994 - 1998 Zuzana Nebusová (KDH)
1998 - 2002 Zuzana Nebusová (NEKA)
2002 - 2006 Zuzana Nebusová (NEKA)
2006 - 2010 Zuzana Nebusová (SNS)
2010 -      Zuzana Nebusová (NEKA)

Obecné zastupiteľstvo 
1990 - 1994 - 12 poslancov
1994 - 1998 - 12 poslancov (9 KDH, 3 HZDS)
1998 - 2002 - 12 poslancov (6 KDH, 5 DÚ, 1 SDĽ)
2002 - 2006 - 9 poslancov (3 SDKÚ, 2 NEKA, 2 SMER, 1 KDH, 1 SDSS)
2006 - 2010 - 9 poslancov (3 KDH, 1 NEKA, 2 SMER, ĽS-HZDS, 2 SNS, 1 ZRS)
2010 -        9 poslancov (1 NEKA, 3 SDKÚ-DS, 2 KDH, 2 SNS, ĽS-HZDS, 1 Sas))

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869:

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky

Kostol sv. Michala archanjela 
Pôvodne gotický z prvej polovice 14. stor., po roku 1846 klasicisticky prestavaný. Jednolodie s rovným uzáverom presbytéria, obdĺžnou loďou a predstavanou vežou. Presbytérium bolo pôvodne zaklenuté krížovou rebrovou klenbou, ktorá neskôr spadla a zostali z nej iba ostrohové a kružbové konzoly. Presbytérium a loď zaklenuté roku 1848 pruskou klenbou. Hlavný oltár sv. Michala archanjela je pseudobarokový z obdobia okolo roku 1900. Bočný oltár s empírovým obrazom sv. Kataríny Alexandrijskej je z prvej polovice 19. stor., voľné obrazy: sv. Anton s Pannou Máriou, sv. Matúš apoštol (klasicistický z prvej polovice 19. stor.). V presbytériu na gotických konzolách stoja barokové sochy dvoch anjelikov a dvoch svätcov z bývalého hlavného oltára z 18.storočia.

Šport 
 Futbalový klub FK Slovenský raj Spišské Tomášovce

Hospodárstvo a infraštruktúra

Farský úrad 
Filiálka Rímskokatolíckeho úradu Letanovce

Školstvo 
Základná škola sv. Michala

Osobnosti 
Juraj Sklenár - slovenský historik
 Jozef Česla - maratónsky bežec
 Albert Brnčal - horolezec
 Štefan Petrovič - meteorológ a klimatológ
 Hilda Mazúrová - československá volejbalistka
 Gustáv Bartsch - šľachtic
reper Zverina

Referencie 

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Teplička (okres Spišská Nová Ves)

Teplička je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves.

Polohopis 
Podhorská obec sa nachádza v južnej časti Hornádskeho podolia, geomorfologického podcelku Hornádskej kotliny,v nadmorskej výške , približne  juhovýchodne od Spišskej Novej Vsi. Západne od obce sa dvíhajú Havranie vrchy, južne potom Hnilecké vrchy, oba podcelky Volovských vrchov. Severne od obce preteká rieka Hornád, v údolí ktorej vedie železničná trať Žilina – Košice. Prístup do obce vedie cestou III/3248 priamo z centra okresného mesta.

Susedné obce 
Markušovce, Spišská Nová Ves, Závadka, Hnilčík

Časti obce 
Obraz, Riveň, Koryteň, Štehyn, Zaploty, Vyšny konec, Nižny konec, Za slivku

História

Staré a cudzie názvy obce 
 1328 Toplica
 1345 Thoplicza
 1474 Toeplicza
 1773 Tepliczka
 1808 Teplička

Politika

Starostovia obce 
 1990 – 1994 Katarína Cipkalová (VPN)
 1994 – 1998 Ing. Štefan Jasečko (KDH)
 1998 – 2002 Ladislav Koňak (HZDS)
 2002 – 2006 Ladislav Koňak (HZDS + KSS + PSNS + SNS + SMER + SDA + SDĽ)
 2006 – 2010 Ladislav Koňak (ĽS-HZDS + SMER-SD + SNS)
 2010 – 2014 Ladislav Koňak (ĽS-HZDS + SMER-SD + SNS)
 2014 – 2018 Katarína Jasečková (KDH)

Obecné zastupiteľstvo 
 1990 – 1994 – 12 poslancov
 1994 – 1998 – 12 poslancov (7 KDH, 5 HZDS)
 1998 – 2002 – 12 poslancov (9 KDH, 3 HZDS)
 2002 – 2006 – 9 poslancov (4 KDH, 3 HZDS, 2 ANO)

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2011):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2011):

Pamiatky

Katolícky kostol Narodenia Panny Márie 
Pôvodne gotický jednoloďový kostol z roku 1345, roku 1775 barokizovaný a roku 1906 rozšírený o dve bočné lode. Presbytérium s rovným uzáverom je zaklenuté krížovou rebrovou klenbou, v 18. storočí loď zaklenuli pruskými klenbami. Na klenbách sú nástenné maľby z roku 1906. Predstavaná veža má gotické združené okná s trojlistovou kružbou. Hlavný portál je lomený gotický s profilovaným ostením. Ranogotický južný portál bol pri rozširovaní kostola roku 1906 premiestnený na západnú stranu novej bočnej lode (južnej) a prerobený novorománskou polkruhovou archivoltou. Zvyšky z pôvodných hlavíc tohto portálu ležia na nádvorí kostola. Kostol je ohradený múrom. Zvony sú gotické z roku 1482 a 1492.

Pravidelné podujatia 
 Tepličský juniáles
 Letbal (Chatová osada Teplička)

Šport

OŠK Teplička 
Futbalový klub v obci bol po dlhej kríze znova a znova oživený. Celok momentálne pôsobí v VI. lige okresných majstrovstiev Sofz Spišská Nová Ves. Klub nemá veľkú históriu jeho vznik sa traduje približne v roku 1948. Domáce zápasy hrávajú na štadióne v Tepličke.

Referencie

Externé odkazy 
 Teplička
 Chatová osada Teplička

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Vojkovce

Vojkovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza vo juhozápadných svahoch pohoria Sľubice.

Susedné obce 
Dúbrava, Hrišovce, Slatvina, Spišské Vlachy, Víťaz

Vodné toky 
Studenec, Jaseňovec

Symboly obce 
Erb schválený 9.3.1995

História

Staré a cudzie názvy obce 
 1279 
 1284 
 1307 
 1328 
 1440 
 1773 
 1786 
 1920 
 1927 

Nemecký názov: 
Maďarský názov:

Politika

Starostovia obce 
1990 - 1994 RSDr. Milan Gredecký (NEKA)
1994 - 2002 RSDr. Milan Gredecký (SDĽ)
2002 - 2006 Jozef Vilkovský (NEKA)
2006 - 2010 Jozef Vilkovský (NEKA)
2010 -      Rastislav Kolej

Obecné zastupiteľstvo 
1990 - 1994 - 12 poslancov
1994 - 1998 - 11 poslancov (4 HZDS, 4 KDH, 3 SDĽ)
1998 - 2002 - 11 poslancov (4 HZDS, 4 SDĽ, 3 KDH)
2002 - 2006 - 5 poslancov (2 KDH, 1 ANO, 1 PSNS, 1 NEKA)

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
Kaplnka sv. Bartolomeja apoštola

Rímskokatolícka. Empírová, z roku 1840. Z prvej polovice 19. stor. sú aj oltár s obrazom sv. Bartolomeja a obraz Korunovanie Panny Marie.

Šport 
Stolný tenis (6. liga muži Spiš, 2. liga mladší žiaci Spiš-Gemer)

Hospodárstvo a infraštruktúra

Farský úrad 
filialka rimskokatolického farského úradu Slatvina

Školstvo 
Základná škola 1 - 4

Referencie 

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Žehra

Žehra je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza vo východnej časti Hornádskej kotliny na východnom úpätí Dreveníka.

Susedné obce 
Dúbrava, Granč-Petrovce, Harakovce, Oľšavka, Spišské Podhradie, Spišské Vlachy

Časti obce 
Hodkovce

História

Staré a cudzie názvy obce 
 1315
 1828
 1920

 Nemecký názov: Schigra
 Maďarský názov: Zsigra

Politika

Starostovia obce 
1990 - 1996: Ján Novák (KDH)
1996 - 1998: František Hadušovský (HZDS)
1998 - 2002: Jozef Mižigar (ROISR)
2002 - 2006: František Hadušovský (ANO + HZDS + KSS + PSNS + SNS + SMER + SDA + SDĽ)
2006 - 2010: Marián Mižigár (NEKA)

Obecné zastupiteľstvo 
1990 - 1994 - 12 poslancov
1994 - 1998 - 12 poslancov (9 ROISR, 3 KDH)
1998 - 2002 - 12 poslancov (7 ROISR, 4 KDH, 1 HZDS)
2002 - 2006 - 7 poslancov (6 ROISR, 1 HZDS)

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869

Sčítanie 2011

Kultúra a zaujímavosti

Stavby

Pamiatky 
 Kostol Svätého Ducha
 Spišský hrad

Hospodárstvo a infraštruktúra

Farský úrad 
Rímskokatolícky úrad - Žehra 87 
Duchovný správca - ThDr. Radomír Bodziony PhD., farský administrátor

Školstvo 
 I. Materská škola 
 II. Materská škola - Žehra 48

Fotogaléria

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Lokality Svetového dedičstva na Slovensku
Môlča

Môlča je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Dedinská zvonica, murovaná stavba na pôdoryse štvorca s ihlancovou helmicou. Fasády zvonice sú členené lizénovými pásmi, je tu osadená pamätná tabuľa obetiam Prvej svetovej vojny.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Banská Bystrica
Turecká (obec)

Turecká je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.

Polohopis 
Podhorská obec sa nachádza v severozápadnej časti banskobystrického okresu, cca 17 km od Banskej Bystrice v pohorí Veľká Fatra. Reťazová zástavba lemuje potok Ramžiná, ktorý preteká celou Tureckou dolinou, ústiacou v obci Staré Hory do Starohorského potoka.

Severne sa dvíhajú svahy Krížnej s bočným hrebeňom Líšky a Majerovej skaly. Západne sa dvíha Malá Krížna () a južne uzatvára veniec hôr hrebeň s vrchom Japeň ().

Kultúra a zaujímavosti 

Obec bola pôvodne uhliarskou osadou, dodávala drevené uhlie hlavne pre bane v okolí blízkych Starých hôr. V súčasnosti sa v Tureckej a okolí rozvíja najmä letný turistický ruch, obec je východiskom turistických túr na hlavný hrebeň pohoria. V minulosti sa obec preslávila najmä vďaka zimnému cestovnému ruchu, ktorého základom sa v roku 1971 stala sedačková lanovka Turecká - Krížna (Líška) a neskôr aj niekoľko lyžiarskych vlekov. Význam obce ako zimného rekreačného strediska prudko poklesol v súvislosti so zánikom lanovky začiatkom 90. rokov. Obec je známa dvomi už tradičnými každoročnými akciami - Krňačkovými pretekami a Majstrovstvami sveta vo varení a jedení bryndzových halušiek.

Sedačková lanovka Turecká - Krížna (Líška) 
Sedačková lanovka viedla z obce takmer na hlavný hrebeň pohoria a vďaka svojim parametrom patrila medzi najznámejšie vo vtedajšom Československu. S dĺžkou 2064 m a prevýšením 730 m išlo o jednu z najzaujímavejších lanoviek na našom území. Sedačková lanovka sprístupňovala rovnako jednu z najdlhších zjazdoviek (3500 m) na Slovensku. Lanovka vznikla najmä zásluhou vtedajšej TJ Tatran Harmanec pod vedením Martina Vajsa, ktorý bol aj jej dlhoročným vedúcim prevádzky (náčelníkom). V nadmorskej výške  ležala medzistanica Salašky, ktorá sprístupňovala hlavne chatovú základňu v tejto lokalite. S výstavbou lanovky sa začalo 15. júna 1968, prevádzku spustili 17. novembra 1971 a za socialistického režimu prevádzku zabezpečovala, podobne ako pri viacerých iných lanovkách, Javorina PZCR, Liptovský Mikuláš. Technicky išlo o vtedy štandardnú jednolanovú dráhu obežného systému s pevným uchytením jednomiestnych sedačiek, ktoré vyrábal domáci podnik Transporta Chrudim. Poslednou sezónou lanovky bola zimná sezóna 1991/1992. Po jej demontáži na mieste zostali tri staničné budovy a základy podpier. Architektonicky zaujímavá budova dolnej stanice v Tureckej je udržiavaná a v pomerne dobrom stave. Budova hornej stanice vyhorela 4. novembra 2005, objekt medzistanice je opustený a chátra.

Osobnosti

Rodáci 
 Oto Fusán (1922 - 2019) významný slovenský geológ

Iné projekty

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Banská Bystrica
Priechod (okres Banská Bystrica)

Priechod je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.

Polohopis 
Obec leží na severnom okraji Bystrického podolia, podceku Zvolenskej kotliny, severný okraj obce lemujú Starohorské vrchy. Západným okrajom tečie potok Istebník, východnú časť lemuje riečka Ľupčica.

Prístup do obce zabezpečuje cesta III/2418 z Banskej Bystrice cez Selce, s pokračovaním do horskej obce Baláže. Východným smerom vedie cestné spojenie so susednou obcou Podkonice. Centrum okresného a zároveň krajského mesta je vzdialené  juhozápadným smerom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Kaplnka sv. Michala archanjela, klasicistická stavba s polygonálnym uzáverom z roku 1833. Interiér je zaklenutý valenou klenbou s lunetami. Nachádza sa tu rokoková olejomaľba Zvestovanie z 18. storočia. Na oltári je osadená socha Panny Márie, ľudová drevorezba z 19. storočia.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce 
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Banská Bystrica
Hrochoť

Hrochoť je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky

Evanjelický kostol 
Prvý samostatný evanjelický cirkevný zbor v Hrochoti vzikol v období Tököliho povstania. Povolenie mať vlastného farára prišlo priamo od Tököliho v roku 1682. Prvým farárom bol Juraj Satelitis. Uvádza sa, že v Hrochoti stál gotický kostol, pôvodne zasvätený svätému Martinovi. V období protireformácie, teda v roku 1708 až do vydania Tolerančného patentu, nemohli hrochotskí evanielici slobodne vyznávať evanjelickú vieru. To sa zmenilo po roku 1781. O dva roky neskôr vyhorel starý drevený kostol. Miestni si postavili najprv budovu školy, kde sa odbavovali aj služby Božie. Nový kostol bol postavenž až v roku 1830, ako klasicistická stavba. K vysvätniu došlo v roku 1832. O tri rok postavili hrochoťskú evanjelickú faru. Druhým potolerančným farárom bol Andrej Sládkovič, ktorý tu pôsobil deväť rokov.

Sládkovičova lipa 
Na ľavej strane od kostola nájdeme impozantnú pamätnú lipu malolistú. Tento strom, ktorého vek sa odhaduje na 450 rokov má obvod kmeňa 538 cm a výšku koruny 25 m.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Izák Abrahamides (* 1557 – † 1621), náboženský spisovateľ, evanjelický superintendent
 Oľga Mocková (* 1848 – † 1918), národnokultúrna pracovníčka

Pôsobili tu 
 Andrej Sládkovič (* 1820 – † 1872), básnik, evanjelický kňaz
 Ľudo Ondrejov (* 1901 – † 1962), básnik, prozaik, pôsobil v Hrochoti ako pomocný notár

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Podpoľanie.sk- turistické atrakcie v obci
 Pamiatky na Slovensku- Evanjelický kostol

 
Obce okresu Banská Bystrica
Pohronský Bukovec

Pohronský Bukovec je malá obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.

Polohopis 
Nachádza sa v tesnej blízkosti Bukovskej doliny, 6 km od obce Brusno. Chotár obce leží v ochrannom pásme NAPANT.

Dejiny 
Pôvodne drevorubačská osada patrila obci Svätý Ondrej nad Hronom. 
V 16. – 17. storočí mali tu banskobystrickí podnikatelia bane na železnú a strieborno-medenú rudu. Počas prvej Československej republiky obyvatelia po zániku uhliarstva pracovali v železiarňach Podbrezová.  
Obec podporovala partizánov už pred SNP. Počas 2. svetovej vojny sa nad osadou v lesoch presúvali povstalecké družiny, generálov povstaleckého vojska Rudolfa Viesta a Jána Goliana tu nacisti uväznili v dome Jozefíny Rybárovej a následne ich zabili. Ako pomstu za pomoc partizánom Nemci 21. februára 1945 osadu úplne vypálili. Osada bola drevárska a všetky domy v osade boli z dreva. Po vojne sa osada obnovila. Nad obcou je na pamiatku postavený pamätník.

V roku 1953 sa osada osamostatnila a vznikla nová obec Bukovec neskôr Pohronský Bukovec.

Referencie 

4. http://www.pohronskybukovec.sk/fakty_historia=historia.html
 
5. http://www.brusno.sk/fakty_a_historia=historia.html

6. Hochmuth Zdenko a kol. - Nízke Tatry Západ, turistický sprievodca ČSSR, Šport - Slovenské telovýchovné
vydavateľstvvo, Bratislava 1988, str. 355 - 356.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Banská Bystrica
Baláže

Baláže sú obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica. 

V jej katastri leží národná kultúrna pamiatka Kalište.

Dejiny 
Osídlenie obce siaha do mladšej doby bronzovej. Osada písomne doložená v roku 1529 vznikla v chotári obce Priechod okolo dvoch šmelcovacích hút na medenú rudu, ktoré postavil banskobystrický ťažiar Ján Kolman. Do polovice 17. storočia spracúvali haldový materiál súkromní ťažiari a vyrobený kamienok odovzdávali na rafinovanie do erárnej huty v Moštenici. Obyvatelia boli prevažne hutníci, drevorubači a uhliari, od 18. storočia pracovali tiež na miestnej píle. V čase SNP zohrala obec významnú úlohu. Vydávali sa tu letáky a časopisy Hlas ľudu a Partizán. Fašisti sa za pomoc partizánom pomstili na obyvateľoch a 20. marca 1945 obec vypálili.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Areál zaniknutej obce Kalište, vypálenej fašistami 18. marca 1945. Z pôvodnej obce sa zachovala kaplnka a dva domy, v ktorých sú umiestnené expozície a pamätné izby.

Referencie

Literatúra

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce 
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Banská Bystrica
Motyčky

Motyčky sú obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.

Dejiny 
Prvá zmienka o Motyčkách pochádza z roku 1754. V tomto roku si v Motyčkách zriadili misiu jezuiti a začali tu budovať kostol s malým kláštorom. Kostol bol vybudovaný za rok a bol vysvätený 15. augusta 1755. Prvým predstaveným jezuitskej misie bol páter Jozef Spengler. Farnosť bola založená v roku 1775.

Avšak v priestore dnešných Motyčiek sa v roku 1652 nachádzali 4 drevorubačské a uhliarske osady. Tieto osady sa volali Horná Pavlová (Pawlowa Oberthail), Dolná Pavlová (Pawlowa undterthail), Nad Rybníkom (Ober dem Thaich) a Pri Rybníku (An dem Thaich). Pravdepodobne by sme mohli stotožniť terajšiu osadu Môce s vtedajšou Hornou Pavlovou a osadu Pri Rybíku môžeme s určitosťou spojiť s terajšou osadou Motyčky. Na jeseň a v zime 1944-45 v obci došlo k incidentu s Nemcami.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Nanebovzatia Panny Márie, jednoloďová baroková stavba s polkruhovo ukončeným presbytériom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z rokov 1753-1754. Kostol vybudovali pôvodne Jezuiti aj s malým kláštorom. Hlavná fasáda kostola je členená pilastrami, párom ník a ukončená segmentovým štítom. Veža kostola má ihlnacovú helmicu.

Osobnosti obce

Rodáci 
Anton Trón (* 1926 – † 1996), slovenský herec

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

 
Obce okresu Banská Bystrica
Andrejová

Andrejová (, ) je obec na Slovensku v okrese Bardejov. 

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1355. Obec mala k 31. 12. 2016 celkovo 365 obyvateľov, hustota obyvateľstva je 30,96 na km² a jej nadmorská výška je  Prevláda gréckokatolícke náboženstvo. V obci je gréckokatolícka cerkev Pokrovu (Ochrany) presvätej Bohorodičky z roku 1893.

Obecné symboly

Erb 
Erb obce tvorí: V zelenom štíte v zlatej oblej pažiti stojaci zlatovlasý striebroodetý muž v čiernom klobúku a čižmách, držiaci v náručí pred sebou zlatý položený obrátený snop bezostných klasov.

Národnostné zloženie 
údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 1991, Štatistický úrad Slovenskej republiky

údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2001, Štatistický úrad Slovenskej republiky

údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011, Štatistický úrad Slovenskej republiky

*údaj z Atlasu rómskych komunít z roku 2013

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Stránka obce Andrejová

 
Obce okresu Bardejov
Rusínske obce okresu Bardejov
Brezovka

Brezovka je obec na Slovensku v okrese Bardejov.

Polohopis 
Obec leží v Nízkych Beskydách.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1559, ale šoltýs tu založil sídlisko už okolo roku 1550. Bola majetkom feudálneho panstva Makovica. V roku 1600 sídlisko pozostávalo z 10 poddanských domov. V roku 1828 bolo v obci 15 domov a 115 obyvateľov, v roku 1900 mala 69 a v roku 1970 157 obyvateľov. V roku 1929 sa v obci otvorila škola.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
V obci sa nachádza Chrám ochrany Presvätej Bohorodičky.

Referencie 

 
Obce okresu Bardejov
Rusínske obce okresu Bardejov
Brezov

Brezov je obec na Slovensku v okrese Bardejov.

Dejiny 
Panstvo Marhaň patrilo Abovcom z Drieňova od roku 1299. Po deľbe marhanských majetkov, ktoré v roku 1335 potvrdila Spišská kapitula, vznikla prvá priama správa o Brezove. Brezov existoval už pred rokom 1335 a bol majetkovou súčasťou panstva Marhaň. V písomnostiach z prvej polovice 14. storočia sa táto dedina vyskytuje pod maďarským názvom Nyresmezo v zmysle Brezové Pole, v písomnostiach z druhej polovice 14. až 16. storočia pravidelne v druhom názve Nyrjes. 

Slovenský názov Brezov sa dostal do zápisov výnimočne, prvý záznam je známy z roku 1540. Napriek takému výskytu v písomnostiach treba pokladať slovenský názov za pôvodný. Maďarské názvy vznikli jeho prekladaním do maďarčiny a vytvorili ich nepochybne Abovci, šľachtici maďarského pôvodu a vlastníci tohto majetku od konca 13. storočia. Dôležité je, že maďarské názvy nemajú žiadne jazykové znaky, ktoré by znamenali neskorý pôvod tejto dediny a jej vznik prípadne na prelome 13. a 14. storočia. 

Brezov ako majetková súčasť panstva Marhaň bol vo vlastníctve šľachticov z Drienova ešte aj v prvej polovici 15. storočia. V druhej polovici 15. a 16. storočia patril šľachticom zo Sečoviec, Brezovice, resp.Torysy a Bertotoviec, ďalej Dežefiovcom, Tahiovcom a Ujfalušiovcom. 

V roku 1427 boli brezovské sedliacke domácnosti okrem richtára zdanené do 27 port.

V druhej polovici 15. a 16. storočia sa z Brezova viaceré sedliacke domácnosti odsťahovali, iné schudobneli a upadli na želiarov. Sedliacke domácnosti okrem richtára boli v rokoch 1543, 1567 a 1588 zdanené od 9,6,5 a 2 port, čo svedčí o ich prudkom schudobnení a zmenšení počtu. V roku 1567 štyri hospodárili na celých a päť na polovičných usadlostiach. V roku 1600 sídlisko pozostávalo z 18 poddanských domov. Koncom 16. storočia bol Brezov stredne veľkou dedinou s výlučne poddanským obyvateľstvom.

Obecné symboly

Súčasnosť 

Brezov pozostáva z dvoch častí:
 Brezov (382 obyvateľov)
 Malý Brezov (5 obydlí)

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 web stránka obce na e-obce

 
Obce okresu Bardejov
Kurima (okres Bardejov)

Kurima je obec na Slovensku v okrese Bardejov. Na juh od obce sa nachádza malé agroletisko.

Partnerské obce 
  Gmina Moszczenica, Poľsko

Referencie

Externé odkazy 
 oficiálna web stránka obce Kurima

 
Obce okresu Bardejov
Cigeľka (obec)

Cigeľka (skôr Cigelka), po rusínsky Ціґелька, je obec na Slovensku v okrese Bardejov s rusínskymi a rómskymi obyvateľmi. Leží v údolí potoka Oľchovec pod horou Busov (1 002 metrov nad morom) v blízkosti slovensko-poľskej hranice. V obci je gréckokatolícky chrám svätých Kozmu a Damiána z roku 1816, v ktorom slúžil svoju primičnú liturgiu neskorší prešovský biskup Pavol Peter Gojdič.

Dejiny 

Prvá písomná zmienka o Cigeľke je z roku 1414. V nasledujúcich storočiach patrila do makovického panstva. V 19. storočí bola obec postihnutá vysťahovalectvom do Severnej Ameriky z ekonomických dôvodov, v roku 1947 sa časť obyvateľov na popud sovietskych úradov presťahovala na Ukrajinu (najmä do dediny Chomut, terajším menom Zelenyj Haj – Зелений Гай), odkiaľ sa od šesťdesiatych rokov 20. storočia do počiatku 21. storočia postupne väčšina vrátila na Slovensko.

V obci sa nachádza pomník obetiam druhej svetovej vojny pochádzajúcich z Cigeľky - ide najmä o sedem mladých chlapcov, ktorí boli poslaní bojovať koncom vojny bez riadneho výcviku, a niekoľko židovských rodín, ktorých členovia zahynuli v koncentračných táboroch. Pamätník bol odhalený v októbri 1989. Jeho autorom je akademický maliar Mikuláš Lovacký.

Minerálna voda 

V obci je žriedlo rovnomennej minerálnej vody. Almanach lázní Československé republiky z roku 1949 uvádza Cigeľku ako kúpeľné miesto na liečbu žalúdočných chorôb, chorôb horných dýchacích ciest, srdca a ciev, a kožných chorôb. V súčasnosti nemá Cigeľka štatút kúpeľného mesta. Za prvej republiky boli pri prameni minerálnej vody aj kúpele. Okrem slanej minerálnej vody vyvierá v Cigeľke z niekoľkých desiatok prameňov kyselka.

Starostovia 

 Dušan Vencurik – okolo roku 2000
 Ľudovít Kravec (DS, KDH, SDKÚ) – 2002 až 2006
 Ľudovít Kravec (SDKÚ-DS) – od roku 2006

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 

 Článok o prameňoch minerálnej vody v Cigeľke
 Fotogaléria chrámov v Cigeľke a ďalších obciach kurovskej farnosti
 Fotogaléria cintorína a ďalších miest v Cigeľke

 
Obce okresu Bardejov
Rusínske obce okresu Bardejov
Lukov (okres Bardejov)

Lukov je obec na Slovensku v okrese Bardejov. Lukov leží na severnom úpätí Čergovského pohoria v hornej časti toplianskej doliny. Stred obce je , v chotári 400996 m. Mierne členitý povrch chotára v okolí obce, inde výrazne členitý hornatinný, tvoria vrstva treťohorného flyšu. Prevláda súvislý les (buk, smrek).

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci Lukov je z roku 1264. 
V roku 1355 sa spomína ako obec patriaca panstvu Nový hrad. Vybudovali ju usadlíci podľa zákupného práva spolu so šoltýsom. 
Roku 1427 nebola zdanená. Koncom 17. storočia sa tu vyskytol dobytčí mor a veľa občanov sa z obce vysťahovalo. 

Roku 1771 v Lukove postavili výrobňu potaše a v rokoch 1860-1872 bola v činnosti papiereň. 
V roku 1787 mala obec 59 domov a 445 obyvateľov. V roku 1828 bolo v obci 112 domov a 870 obyvateľov. 

V 18. storočí tu zriadili aj malé kúpele. 
Miestny veľkostatok a rozsiahle lesy vlastnili Aspremontovci a v 19. storočí Anhalt. 
Obyvatelia chovali ovce, zhotovovali šindle, pálili drevné uhlie a pracovali v lesoch. 

V polovici 19. storočia sa začalo veľké vysťahovalectvo, ktoré prebiehalo aj za I. ČSR. 

V roku 1947 sa viac rodín odsťahovalo do bývalého Sovietskeho zväzu, na Ukrajinu. 
V období SNP miestni obyvatelia podporovali v okolí sa vyskytujúce partizánske oddiely a niektorí sa stali aj partizánmi. Viacero mládencov sa zúčastnilo bojov v radoch Červenej armády a I. čs. armádneho zboru.

V rámci elektrifikácie v 50-tych rokoch v Lukove bola postavená malá vodná elektráreň. V tomto období bola v prevádzke aj pekáreň. Chlieb rozvážali traktorom do okolitých obcí. 

Ešte v roku 1943 bola k obci Lukov pripojená malá obec Venecia. Venecia sa spomína v roku 1410 ako opustená dedina. Roku 1427 mala 7 port. Patrila panstvu Malcov, Kapyovcom, Pulským a v 19. storočí grófovi Anhaltovi. Tunajšiu sklársku hutu, ktorá bola určitý čas v činnosti, podľa všetkých náznakov založili talianski sklári z ostrova Murano, patriaceho do Venecie (Benátky v Taliansku) a títo vlastne obec pomenovali podľa svojho rodiska. 

V roku 1787 mala obec 35 domov a 235 obyvateľov, v roku 1828 41 domov a 336 obyvateľov. 
V roku 1943 bola pripojená k Lukovu. 
V roku 1951 bolo založené JRD. Časť obyvateľstva pracuje v priemyselných podnikoch v Bardejove a Košiciach.

Drevený chrám sv. Kozmu a Damiána 
Drevený chrám bol postavený v rokoch 1708 – 1709. V roku 1740 bol pravdepodobne podstatne prestavaný a reštaurovaný. 

Ikonostas pochádza z dvoch časových etáp: 
Horná časť je z druhej polovice 18. storočia, hlavné ikony umiestneného radu boli napísané v roku 1736 ikonopiscom Andrejom Gajeckým. 

Oltár sv. Trojice – 18. storočie 
Deésis – tempera na dreve, rok 1680 
Hodegétria – sv. Kozma a Damián – obojstranná procesná ikona, 19. storočie 
Posledný súd – koniec 16. storočia 
Hodegétria – tempera na dreve, rok 1654 Kristus Pantokrator 17. storočie 
Glikofilusa a Ukrižovanie – maľba na skle, 19. storočie 
Hodegétria – tempera, 17. storočie 
Zvony – rok 1755 a 1886

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Stránky o drevenom kostolíku

 
Obce okresu Bardejov
Rusínske obce okresu Bardejov
Komárov (okres Bardejov)

Komárov je obec na Slovensku vzdialená od okresného mesta Bardejov približne 7 km. Leží v Nízkych Beskydách v údolí rieky Topľa mimo hlavnej cesty vedúcej z Bardejova do Giraltoviec. Stred obce je vo výške  a jej chotár s rozlohou  sa rozprestiera v nadmorskej výške od 230 do 410 m. Nachádza sa tu park „Kerta“ s tenisovým kurtom, volejbalovým ihriskom, prírodnou nádržou a barom. V obci je taktiež futbalové ihrisko a novovybudovaný Dom Nádeje.

Dejiny 
Najstaršia písomná správa o Komárove je z roku 1355 v listine, ktorá obsahuje popis hraníc majetku panstva Makovica. Z tejto správy vyplýva, že sídlisko tu jestvovalo už pred rokom 1355. V historických písomnostiach sa obce vyskytuje pod názvami Kamarow, Komaro, Kamarocz, Komarow, v roku 1920 ako Komarovce a od roku 1927 až doposiaľ definitívne ako Komárov. Patril do Šarišskej župy.

O osídlení územia obce svedčia aj archeologické nálezy – hroby skupiny východoslovenských mohýl a hromadný nález bronzov z mladšej doby bronzovej.

Obec založili na zákupnom práve na území panstva Kurima. Neskôr obec patrila panstvu Makovica. V roku 1473 zabralo obec Komárov mesto Bardejov.

Viaceré ukazovatele, najmä poloha obce, vývoj osídlenia okolia ako aj poznatky o názve obce vedú k záverom, že prvé komárovské osídlenie vybudovali usadlíci, na čele ktorých stál šoltýs, ktorý sa pravdepodobne volal Komár a podľa neho sa odvodil a ustálil aj názov obce. Ten nasvedčuje, že obec vznikla v slovanskom jazykovom prostredí a sám šoltýs obce bol slovanského pôvodu.

Okolo roku 1492 už stál v Komárove murovaný kostol. V roku 1427 boli sedliacke domácnosti zdanené od 36 port, čo nasvedčuje tomu, že obec patrila k veľkým dedinám. Koncom 15. storočia po vpádoch poľských vojsk väčšina obyvateľov dedinu opustila. V 16. a 17. storočí bol v obci mlyn a píla. V 18. a 19. storočí mali v obci majetky Bydeskutyovci.

Terajší kostol je z roku 1856 a je zasvätený sv. Štefanovi Uhorskému. Obec je filiálkou farnosti Hrabovec. Zo známych správcov farnosti je potrebné uviesť Š. Okossyho, J. A. Minarčíka, K. Jankecha, A. Štroncera, Jána Biroša, Pavla Palšu, Juraja Halčáka a Mariána Fencáka, za pôsobenia ktorého sa v rokoch 2005 až 2006 pôvodný chrám podstatne zmenil, keď sa k nemu pribudovala v podstate nová svätyňa.
Súčasným správcom farnosti (od roku 2008) je Jozef Haľko.

Z priezvisk, ktoré sa v obci vyskytovali a vyskytujú možno usudzovať, že prevažná časť obyvateľov terajšieho Komárova má pôvod v Poľsku. Jazyková, kultúrna a spoločenská blízkosť však spôsobila, že pôvodom poľské obyvateľstvo pomerne rýchlo asimilovalo v slovenskom prostredí. Podľa posledných sčítaní ľudu sa k poľskej národnosti nehlásil žiaden obyvateľ obce.

Obyvateľstvo 
Podľa sčítania ľudu k 26. mája 2001 mala obec 408 obyvateľov, z toho 200 žien, pričom na  pripadá 51 obyvateľov. K slovenskej národnosti sa prihlásilo 99,76% a k českej 0,24% občanov.

Chotár obce susedí s Bardejovom (Bardejovská Nová Ves), Belovežou, Hrabovcom, Vyšnou Voľou a Lukavicou.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Bardejov
Stebník

Stebník je obec na severovýchode Slovenska v okrese Bardejov. V obci je gréckokatolícky chrám sv. Paraskevy z roku 1838.

Referencie

Externé odkazy 
 oficálna stránka obce
 neoficálna stránka obce
 noficálna stránka Dobrovoľného Hasičského Zboru obce Stebník

 
Obce okresu Bardejov
Rusínske obce okresu Bardejov
Hrabovec

Hrabovec je obec na Slovensku v okrese Bardejov.

Referencie 

 
Obce okresu Bardejov
Lascov

Lascov je obec na Slovensku v okrese Bardejov.

Referencie 

 
Obce okresu Bardejov
Kurov

Kurov je obec na Slovensku ležiaca v okrese Bardejov. Cez obec tečie potok Kurovec.

Referencie 

 
Obce okresu Bardejov
Chmeľová

Chmeľová je obec na Slovensku v okrese Bardejov. V obci je gréckokatolícky chrám Zosnutia presvätej Bohorodičky z roku 1821.

Obecné symboly

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Bardejov
Rusínske obce okresu Bardejov
Hrabské

Hrabské je obec na Slovensku v okrese Bardejov. V obci je gréckokatolícky kostol sv. Demetera z roku 1822. Obec susedí na západne s dedinou Snakov, juhu a juhovýchode s dedinou Malcov a na severe a severovýchode je štátna hranica s Poľskom. V obci sa narodil blahoslavený Vasiľ Hopko, biskup a mučeník z čias komunizmu.

Obecné symboly

Erb 
Erb obce tvorí: Zo spodného okraja strieborného štít vyrastá zelená listnatá rastlina maliny so štyrmi výhonkami ukončenými červenými bobuľami.

Referencie 

 
Obce okresu Bardejov
Rusínske obce okresu Bardejov
Bogliarka

Bogliarka je obec na Slovensku v okrese Bardejov.

Polohopis 
Obec leží na severnom svahu Čergova.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1430, ale šoltýs tu s usadlíkmi založil sídlisko už začiatkom 15. storočia. Bola majetkom panstva Hrádok. V roku 1600 sídlisko pozostávalo z 10 poddanských domov. V roku 1715 až 1720 tu postupne hospodárilo 2 až 3 poddanských domácností, v roku 1828 bolo v obci 60 domov a 441 obyvateľov, v roku 1900 mala 267 a v roku 1970 279 obyvateľov. Prevláda tu gréckokatolícke náboženstvo.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
V obci je gréckokatolícky chrám sv. Michala archanjela z roku 1836 a kaplnka Krista Kráľa z roku 1840.

Referencie 

 
Obce okresu Bardejov
Rusínske obce okresu Bardejov
Gaboltov

Gaboltov je obec na Slovensku v okrese Bardejov. Každoročne sa tu uskutočňuje púť ku sv. bohorodičke Panne Márii (tzv. Gaboltovský odpust).

Polohopis 
Obec Gaboltov leží v severovýchodnej časti Slovenska 15 km severozápadne od Bardejova v údolí potoka Kamenec pod vrchom Busov. Asi 3 km od obce prebieha slovensko–poľská štátna hranica.

Dejiny 
Gaboltov bol osídlený od 11. – 12. storočia. Prvá písomná zmienka je z roku 1247 a je zaznamenaná v liste uhorského kráľa Bélu IV., ktorý bol adresovaný členom rádu cisterciátov v Bardejove. Hovorí sa v ňom o pôsobení rytierskeho rádu križiakov zvaných „strážcovia Božieho hrobu v Jeruzaleme“, ktorí sa podpisovali ako „cruciferi de Gaboltho“. Materský kláštor mali v poľskom Miechove a na Slovensko prišli na pozvanie uhorských panovníkov. Možno usudzovať, že ide o križiakov, ktorí mali svoj kláštor aj v Chmeľove. Historici tvrdia, že križiaci z Chmeľova už pred rokom 1212 získali majetok obce Gaboltov. Predpokladá sa, že v Gaboltove založili kláštor a postavili kostol zasvätený sv. Vojtechovi, biskupovi a mučeníkovi. Ich kláštor stál na krajnom južnom vrchu Busova a bol náboženským a kultúrnym centrom okolia. Z neznámych dôvodov križiaci v druhej polovici 13. storočia z Gaboltova odišli.

Stará tradícia hovorí, že sv. Vojtech na svojej misijnej ceste z Uhorska do Poľska prechádzal tzv. starodávnou soľnou cestou, ktorá viedla zo Šariša do Haliče cez Gaboltov a Kurovské sedlo. Svedčí o tom aj fakt, že v Gaboltove bola stanica, kde sa vyberalo mýto. Jestvovanie takejto stanice v Gaboltove bolo o niečo neskôr doložené dokumentom uhorského kráľa Ľudovíta I. z roku 1355. So svojim malým sprievodom si tu odpočinul a napil sa vody zo studničky, ktorá sa nachádza blízko kostola sv. Vojtecha. Dnes sa táto studnička nachádza v kaplnke zasvätenej sv. Vojtechovi.  Kaplnka bola v roku 1891 renovovaná. Vo vnútri je obraz sv. Vojtecha ako sedí pod stromom a požehnáva prameň, s ktorého sa napil. Má na sebe biskupské insígnie. Na obraze sú tiež postavy dvoch mníchov, ktorí sv. Vojtecha na misijnej ceste sprevádzali. Jeden drží v ruke knihu a druhý džbánom naberá vodu.

Pôvod názvu obce 
Názov obce sa menil. V roku 1247 Gyboltho, v rokoch 1696-1698 Gabultow, v roku 1700 Gabolto. Ešte v roku 1935 sa obec nazývala Gabultov.

Obecné symboly

Erb 
Erb obce tvorí: V modrom štíte spoza zeleného vŕška vyrastá strieborný, červenoodetý svätec – svätý Vojtech – v striebornom plášti, so striebornou, zlatom zdobenou mitrou a lúčovitým nimbom, držiaci pred sebou vľavo šikmo zlatú berlu s odvrátenou hlavicou, vpravo od neho na pažiti strieborna kaplnka.

Pozri aj 
 Slovenská mariánska cesta

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Bardejov
Gerlachov (okres Bardejov)

Gerlachov je obec na Slovensku v okrese Bardejov.  

Rozloha katastra obce je 889 ha. Na severe katastrálnu hranicu obce tvorí hranica s Poľskom. Na východe susedí s katastrálnou hranicou obce Kurov, na juhu s obcou Kružlov, na juhozápade s obcou Malcov a na západe s obcou Hrabské. Zastavaná časť územia sa nachádza výhradne  na juhu katastrálneho územia obce, v doline rieky Topľa, ktorá tečie popri celej južnej hranici katastrálneho územia. Obec je vzdialená k najbližšiemu mestu Bardejov, ktoré je zároveň aj okresným mestom, vzdialenosťou približne 15 km. Cestnou sieťou je k poľským hraniciam obec vzdialená  približne 8 km, čo jej dáva výhodnú pozíciu. Katastrálne územie obce je pretiahnuté v poludníkovom smere, zjednodušene povedané, tvarovo ho môžeme prirovnať k trojuholníku, keďže na juhu má najširšie územie , na severe len veľmi úzke územie.

Chotár je zväčša zalesnený (buk a smrek). Medzi najvýznamnejšie kóty katastrálneho územia patrí na severe Čierna hora ( 673 m n. m. ) , Ščob (571 m n. m. ), na juhu Paseky ( 478 m n. m. ) a Ševcov vrch ( 462 m n. m. ).

K občianskej a technickej vybavenosti obce patrí: predajňa potravinárskeho tovaru, pohostinské odbytové stredisko, predajňa nepotravinárskeho tovaru, zariadenie pre údržbu a opravu motorových vozidiel, predajňa súčiastok a príslušenstva pre motorové vozidlá, telocvičňa, ihrisko pre futbal (okrem školských), multifunkčné ihrisko,  knižnica, verejný vodovod, rozvodná sieť plynu, komunálny odpad, základná škola a  materská škola. V obci sa nachádza taktiež rybia farma.

V obci je gréckokatolícka cirkev sv. Michala archanjela z roku 1844.

Obecné symboly

Erb 
Erb obce tvorí: V červenom štíte na čiernom vŕšku zlatý pluh s kolieskom, hrubou oskou, veľmi krátkymi striebornými radlicami a prstencom ukončenou rukoväťou, spočívajúci vľavo na dvoch nôžkach.

Referencie

Ďalšia literatúra

Iné projekty 

 
Obce okresu Bardejov
Rusínske obce okresu Bardejov
Kružlov

Kružlov je obec na Slovensku v okrese Bardejov. Leží v Ondavskej vrchovine na potoku Slatvinec. Súčasťou obce je miestna časť Kružlovská Huta, situovaná pri sútoku Tople so Slatvincom. V obci je gréckokatolícky chrám presvätej Bohorodičky Ochrankyne z roku 1822.

Referencie 

 
Obce okresu Bardejov
Rusínske obce okresu Bardejov