Ostrava

Ostrava je tretie najväčšie mesto v Česku na hraniciach Moravy a Sliezska, pri hraniciach s Poľskom, v Ostravskej panve na sútoku Odry, Opavy a Ostravice.
Ide o aglomeráciu pôvodne 33 samostatných obcí (postupne zlúčené 1924, 1941, 1957, 1960 a 1976), rozkladajúcu sa na 214 km². Mesto vytvára veľkú metropolitnú oblasť, kde žije až 1,164 milióna obyvateľov na ploche 3896 km². Od konca 18. storočia, kedy sa tu našlo kamenné uhlie, bola Ostrava v Česku centrom ťažby uhlia a ťažkého priemyslu. Od roka 2006 je hlavným sídlom televízie TV Noe.

Dejiny 
Pôvodne malá osada vznikla nad riekou Ostrá (dnes Ostravice), ktorá jej dala meno a dodnes ju delí na dve základné časti, Moravskú a Sliezsku Ostravu. Poloha na zemskej hranici v mieste, kadiaľ prechádzala Jantárová cesta, viedla v stredoveku k rozvoju mesta; po tridsaťročnej vojne však význam Ostravy poklesol. V roku 1763 bolo v sliezskej časti Ostravy objavené bohaté ložisko kvalitného čierneho uhlia, čo predznamenalo výraznú premenu mesta. V roku 1828 založil majiteľ panstva, olomoucký arcibiskup Rudolf Jan, tzv. Rudolfové huty. Neskôr tieto huty prešli do majetku rodiny Rothschildovcov a získali názov Vítkovice. Stali sa jadrom rozsiahleho priemyselného rozmachu mesta, ktorého odrazom bola aj (v druhej pol 20. storočia) prezývka mesta: oceľové srdce republiky.

Po rozsiahlom útlme hutníckeho a chemického priemyslu v kombinácii so zatváraním baní (na území mesta sa od 30. júna 1994 neťaží) a rozsiahlymi investíciami do nápravy škôd na životnom prostredí sa Ostrava výrazne prečistila. Rozvíja sa najmä strojárska výroba. Ostrava sa stáva východiskovým bodom pre turistické regióny Jeseníkov a Beskydy. Vedľa stovky hektárov rekultivovaných plôch má mesto celý rad pôvodných prírodných lokalít, z ktorých je celá rada udržiavaných ako chránené územie. Jedná sa napríklad o oblasti Polanský les a Polanská niva, ktoré sú súčasťou chránenej krajinnej oblasti Poodří. K prírodným raritám na území mesta patria tiež bludné balvany zo švédskej žuly (pôvodom zo Škandinávie) a unikátom je halda Ema.

Významné historické udalosti 

 od 8. storočia: slovanské osídlenie
 10. storočie: doložené hradisko Holasicov
 1229: spomenutá osada (Sliezska) Ostrawa v listine pápeža Gregora IX.
 1267 (29. novembra): spomenutá osada (Moravská) Ostrava v závete olomouckého biskupa Bruna (1205? -1281)
 Pred 1279: povýšenie Moravskej Ostravy na mesto, prvej písomnej zmienky o kostole svätého Václava
 1297: prvýkrát sa písomne ​​spomína Slezskoostravský kniežací hrad
 1763: objav uhlia (údolie Burňa)
 1828: založenie železiarní (Rudolfova huť, neskoršie Vítkovické železiarne)
 1889: dokončená stavba kostola Božského Spasiteľa
 1919: založené Národné divadlo moravskoslezské
 1922: založený SK Slezská Ostrava
 1924 (29. januára): vzniká Veľká Ostrava
 1928: založený SSK Vítkovice
 1930: postavená Nová radnica
 1941 (1. júla): pokračovanie integračného procesu mesta - pripojenie 8 sliezskych a 4 moravských obcí k Moravskej Ostrave
 1946 (28. júna): Moravská Ostrava sa výnosom ministerstva vnútra premenovala na Ostravu
 1953: založená Vyššia hudobne pedagogická škola v Ostrave, od roku 1959 konzervatórium, roku 1996 prepožičaný názov Janáčkovo konzervatórium
 1954: vznik Janáčkovej filharmónie Ostrava z rozhlasového orchestra
 1955: ostravské štúdio Česko-slovenskej televízie vstupuje do vysielania ako druhé televízne štúdio na území Česko-Slovenska
 1959: vznik Pedagogického inštitútu, z ktorého sa v roku 1964 stáva samostatná Pedagogická fakulta, od roku 1991 Ostravská univerzita; otvorené letiska Ostrava-Mošnov
 1996: vznik ostravsko-opavskej diecézy bulou Ad Christifidelium spirituality
 1997: stopäťdesiatročná povodeň na Odre, Opave a Ostravici zaplavila väčšinu nižšie položených častí Ostravy
 2000: vznik Ostravského (od roku 2001 Moravskosliezskeho) kraja so sídlom v Ostrave
 2007: okres Ostrava-město rozšírený o niektoré okolité obce

Turistické atrakcie 
Ostrava nepatrí medzi najnavštevovanejšie české mestá. Pravdepodobne najznámejšou atrakciou je najväčšie banské múzeum v Česku, Hornické muzeum, kde je možné vidieť komplexnú expozíciu banskej techniky, ktorá sa používala na ťažbu uhlia.
Ďalšou atrakciou je Stodolní ulice. Je to ulica a komplex okolitých uličiek s vysokou koncentráciou barov, klubov a iných podnikov, ktoré umožňujú nočný život v meste a po celý rok lákajú tisíce turistov. V súčasnosti sa tam nachádza okolo 60 podnikov a nočných barov. Každoročne sa v meste usporadúva niekoľko veľkých akcií, z ktorých najznámejší je letný hudobný festival Colours of Ostrava.
Vyhliadková veža na mestskej radnici vo výške 85 metrov ponúka návštevníkom panoramatický pohľad na celé mesto a okolité hory.

Kultúra 
V Ostrave sú 4 divadlá. 
 Národní divadlo moravskoslezské (má dve budovy Divadlo Antonína Dvořáka a Divadlo Jiřího Myrona)
 Divadlo Petra Bezruče
 Komorní scéna Aréna
 Divadlo loutek
 Divadlo Mír

Priemysel a baníctvo 
V meste je jeden z najväčších českých priemyselných koncernov Vítkovické železiarne. Sústreďuje sa tu metalurgia a strojná výroba. Podnik bol založený v roku 1828 a v súčasnosti prebieha jeho veľká transformácia. Najstaršia časť koncernu, Dolní oblast, bola zatvorená. Nová huť, ktorá bola založená v roku 1951 a teraz patrí medzinárodnému koncernu ArcelorMittal, je ďalším dôležitým metalurgickým komplexom.
Napriek tomu, že to väčšina ľudí nevie, Ostrava už nie je banské mesto. Všetky bane boli zatvorené krátko po Nežnej revolúcii.

Doprava 

Železnica prišla do Ostravy v roku 1847. Bola to rakúska severná železnica cisára Ferdinanda, vedúca z Viedne cez Břeclav a Přerov do Krakova. V roku 1855 bola postavená trať do Opavy. Dnes existujú trate aj smerom na Frýdek-Místek – Valašské Meziříčí a Havířov – Český Těšín.

Medzinárodné letisko Leoša Janáčka v Mošnove je vzdialené asi 20 km od mesta. Väčšina turistov však prichádza do mesta vlakom z Prahy, čo trvá asi 3 a pol hodiny, z Brna asi 2 a pol hodiny, alebo z Olomouca, 75 minút. Pomerne blízko sa nachádzajú aj mestá Viedeň, Bratislava, Krakov a Varšava.

Cez Ostravu vedie diaľnica D1 z Prahy k poľskej hranici. Úsek, vedúci mestom, bol otvorený v roku 2007.

Cestovanie po samotnom meste je veľmi jednoduché vďaka rozvinutej mestskej hromadnej doprave, ktorá disponuje autobusmi, trolejbusmi aj električkami.

Šport 
V Ostrave je druhá najväčšia hokejová hala v Česku, ČEZ Aréna, kde sa konali Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2004, Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2015 a Majstrovstvá Európy v krasokorčuľovaní 2017.

Členenie mesta 
Ostrava je rozdelená na 23 obvodov. Niektoré obvody zahŕňajú aj viac katastrálnych území.

Osobnosti mesta 
 Vlastimil Brodský (* 1920 – † 2002), herec
 Slávka Budínová  (* 1924 – † 2002), herečka
 Věra Chytilová (* 1929 – † 2014), filmová režisérka
 Oldřich Daněk (* 1927 – † 2000), dramatik, spisovateľ, režisér a scenárista
 Karel Fiala (* 1925), filmový herec, operný, operetný a muzikálový spevák-tenor
 Ilja Hurník (* 1922 - 20013), hudobný skladateľ a pedagóg, dramatik a spisovateľ* Věra Chytilová (* 1929 – † 2014), filmová režisérka
 Lukáš Klimek (* 1986), český hokejista
 Ivan Lendl (* 1960), tenista
 Artur London (* 1915 – † 1986), komunistický politik, diplomat a publicista
 Jaromír Nohavica (* 1953), folkový pesničkár textár, skladateľ a gitarista
 Karel Reisz (* 1926 – † 2002), režisér 
 Marie Rottrová (* 1941), speváčka, hudobná skladateľka, textárka, klaviristka a moderátorka
 Hana Zagorová (* 1946), speváčka, textárka, herečka a moderátorka
 Vilém Závada (* 1905 – † 1982), básnik, spisovateľ a prekladateľ

Partnerské mestá 
{|
|width=350|
  Coventry, Spojené kráľovstvo (1957)
  Doneck, Ukrajina (2009)
  Drážďany, Nemecko (1971)
  Katovice, Poľsko (1960)
  Košice, Slovensko (2001)
|
  Miškovec, Maďarsko (2001)
  Pireus, Grécko (1997)
  Pittsburgh, Spojené štáty, (2001)
  Split, Chorvátsko (1976)
  Uraľsk, Kazachstan (2008)

Fotogaléria

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam miest v Česku
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka mesta Ostrava 
 Mapový server Ostravy
 Ostravaci - Fotky Ostravy 
 OstravaBlog - spravodajstvo z Ostravy 
 Ostrava 2015 - Kandidát na európske hlavné kultúrne mesto

 
Mestá v Česku
Okresné mestá v Česku
Krajské mestá v Česku
Štatutárne mestá v Česku
Banské sídla v Česku
Univerzitné mestá v Česku
Sídla na Odre