Igboština

Igboština (iné názvy: ibčina, iboština, ibo, igbo) je africký jazyk, ktorým hovorí asi 18 miliónov príslušníkov kmeňa Ibovia v Nigérii. Celkový počet hovoriacich je asi 20-35 miliónov. Jazyk sa používa hlavne v provincii Biafra. Igboština je tónový jazyk podobne ako jorubčina alebo čínština.

Igboština sa používa hlavne ako hovorový jazyk. Písomnej literatúry alebo internetových stránok v jazyku je veľmi málo. Ani gramotnosť (písanie a čítanie) nie je v regióne veľmi rozšírená, preto sa jazyk používa hlavne v ústnom prejave.

Jazyk sa vyučuje vo všetkých školách vo východnej Nigérii, no v písomnom prejave ešte stále dominuje angličtina. V mnohých mestských štvrtiach sa miesto igboštiny používa nigérijský pidžin angličtiny. Na vidieku však stále dominuje igboština.

Dialekty 
Igboština má veľmi veľa rôznych dialektov (viac než 30), ktoré sa odlišujú výslovnosťou, prízvukom a ortografiou, ale všetky sú navzájom zrozumiteľné. Niektoré z dialektov (v anglickom prepise): abba, abriba, afikpo, agbor, aniocha, arochukwu, bende, bonny-opobo, egbema, eche, mbaise, ngwa, nnewi, nsa, nsukka, oguta, ohafia, ohuhu, oka (awka), okigwe, onitsha, orlu, owerri (isuama), ukwa (ndoki), umuahia, unwana, wawa. Ide o tzv. dialektové kontinuum.

Veľká rôznorodosť hovorených dialektov spôsobuje ťažkosti v štandardizácii ortografie. V súčasnosti najčastejšie používaná ortografia onwu, schválená v roku 1962, je kompromisom medzi starou Lepsiusovou štandardizovanou abecedou a novšou ortografiou navrhnutou  Medzinárodným inštitútom pre africké jazyky a kultúru (IIALC).

Najväčšiu akceptáciu medzi dialektmi má centrálny dialekt igboštiny, ktorý je založený na dialektoch medzi mestami Owerri a Umuahia vo východnej Nigérii. Ako literárny jazyk ho používal v roku 1939 Dr. Ida C. Ward a postupne ho začali používať aj ďalší misionári, spisovatelia a vydavatelia.  V roku 1972 nacionalistická organizácia Spoločnosť pre rozvoj jazyka kultúry Igbo (SPILC) založila Komisiu pre štandardizáciu, ktorá začala propagovať centrálny dialekt igboštiny.

Spisovná igboština má za cieľ vytvoriť všeobecne akceptovaný jazyk - obohatiť centrálny dialekt igboštiny o slovnú zásobu z ostatných nárečí (mimo regiónu, kde sa používa "centrálny dialekt") a tiež ho obohatiť o výpožičky z iných jazykov (hlavne o moderné  slová, ktoré tradičná igboština nepozná - napr. biológia, ekonomika, internet). Vytváranie spisovného jazyka má aj svojich kritikov - v roku 1999 Chinua Achebe (vyslovuje sa Činua Ačebe), najznámejší rodený hovoriaci igboštiny, kritizoval spisovný jazyk, pretože stiera bohatosť a rôznorodosť jednotlivých dialektov jazyka. Demonštratívne predniesol svoj prejav v dialekte onitsha, ktorý je pre väčšinu hovoriacich igboštiny nezrozumiteľný.

Slovná zásoba 
Igboština, podobne ako ďalšie domorodé jazyky západnej Afriky, má veľké množstvo slovných výpožičiek z angličtiny (modrý - blu z anglického blue, opareto z operator).

Veľké množstvo slov v igboštine je zmesou starších pôvodných slov a výrazov. Napríklad listová zelenina (šalát) sa povie "akwukwo nri," čo doslovne znamená "listy na jedenie" alebo "zelenina". Zelené listy sa často volajú "akwukwo ndu", pretože "ndu" znamená "život". Vlak sa povie "ugbo igwe", čo je zloženie pochádzajúce zo slov "ugbo" (dopravný prostriedok) a "igwe" (železo, kov); takže lokomotíva je "dopravný prostriedok zo železa", auto "ugbo ala"  - dopravný prostriedok po zemi a lietadlo "ugbo elu" dopravný prostriedok do vzduchu.
Mnohé slová sú bežne viacvýznamové. Napríklad slovo "akwụkwọ". "Akwụkwọ" je pôvodne "list" (napr. na strome), ale počas a po koloniálnej ére sa začalo toto slovo používať aj ako:
 "papier" = "akwụkwọ edemede"
 "kniha" = "akwụkwọ ogugu"
 "škola" = "ulo akwụkwọ"
 "vzdelania" = "mmuta akwụkwọ"
 "bankovky" (doslova vytlačené peniaze) = "akwụkwọ ego"
 "pas" = "akwụkwọ eji eje ije"

Príslovia 
Ibovia veľmi oceňujú znalosť prísloví a idiomatickéch výrazov a ich dostatočné používanie v ústnom prejave. Chinua Achebe vo svojej práci Things Fall Apart o prísloviach píše, že sú  "palmovým olejom, s ktorým sú jedené slová". Príslovia sa veľmi často používajú v tradičnej spoločnosti, aby sa pár slovami vyjadrilo to, čo by si inak vyžadovalo na vystihnutie tisíce slov.

Ukážky textov v igboštine 

 Ya dịkwara gị mma! - Prajem pekný deň!
 Echiche gị amaka. (Ečiče gi amaka) To je dobrý nápad.
 Ana m amụ maka Bayịlọjị. Študujem biológiu.
 Ị ma maka Bịọlọgị ọfụma? Si dobrý v biológii?
 E-e, ama m ọfụma. Áno, som.
 Daalụ maka enyemaka g̣! - Ďakujem za pomoc!
 Iroopu = Európa
 Ọsụleria = Austrália
 Sawụtụ Afrịka = Južná Afrika
 osisi = rastlina, rastliny
 ḿkpụ́rụ́-ákụ́kụ́ = semeno, semená

Všeobecná deklarácia ľudských práv v igboštine

NKUWUWAPỤTA ỤWA NILE BANYERE IKIKE MMADỤ NWEGASỊRỊ

A mụrụ mmadụ nile n'ohere nakwa nha anya ugwu na ikike. E nyere ha uche na mmụọ ime ihe ziri ezi nke na ha kwesiri ịkpaso ibe ha agwa n'obi nwanne na nwanne.

Výslovnosť 
Igboština je tónový jazyk s 2 rozdielnymi tónmi - vysokým a nízkym. V niektorých slovách sa dá ešte rozoznať tretí - klesavý tón.

Písmo 

V súčasnosti najčastejšie používané písmo pre zápis igboštiny je onwu (/oŋwu/) abeceda, ktorá je uvedená v nasledujúcej tabuľke spolu s ekvivalentom v Medzinárodnej fonetickej abecede (International Phonetic Alphabet):

Na vyznačenie výslovnosti, tónu a prízvuku sa niekedy používajú tieto diakritické znamienka:
 veľké písmena: Ụ Ọ Ị Ọ́ Ṑ Ū̀ Ụ́
 malé písmena: ụ ọ ị ṅ ḿ ọ́ ṑ ū̀ ụ́

Nízky tón sa v písme vyznačuje gravisom (napr. <a>  <à>), vysoký tón akútom - "dĺžňom" (napr. <a>  <á>).

Podľa tónu a výslovnosti sa výrazne mení význam toho istého slova. Napríklad "ike" môže znamenať "zadok", "silu", "rozdeliť", "spájať". Slovo "oke" podobne môže znamenať "diel", "hranica", "muž" alebo "potkan".

Odkazy 
 Ụwandịigbo - stránky o jazyku Igbo
 Úvod do jazyka a kultúry národu Igbo
 Jazyk Igbo na ethnologue.com
 História jazyka Igbo
 Problémy zápisu Afrických domorodých jazykov

 Preklady do igboštiny
 Awde, Nicholas and Onyekachi Wambu (1999) Igbo: Igbo-English/English-Igbo Dictionary and Phrasebook New York: Hippocrene Books.
 Emenanjo, 'Nolue (1976) Elements of Modern Igbo Grammar. Ibadan: Oxford University Press. ISBN 978-154-078-8
 International Phonetic Association (1999) Handbook of the International Phonetic Association ISBN 0-521-63751-1''

Nigersko-konžské jazyky