Hrabušice

Hrabušice () sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza v západnej časti Hornádskej kotliny a na severných svahoch Slovenského raja. Asi  južne od obce sa začína prielom Hornádu. Spišská Nová Ves je vzdialená , Poprad  a Kežmarok .

Susedné obce 
Spišský Štvrtok, Betlanovce, Letanovce, Stratená, Vernár, Vydrník, Jánovce

Ulice 
Hlavná, Obchodná, Partizánska, Nová, ul. Slovenského raja, Gaštanová, Bernolákova, Lúčna, Zelená, Hviezdoslavova, Letná, Zimná, Jarná, Tomašovská, Emila Makovického

Vodné toky 
Hrabušický potok (hov. Vydrničanka)

Vodné plochy 
 smer na juh vodná nádrž Palcmanská Maša.

História 
Archeologické nálezy datujú osídlenie okolia Hrabušíc už v latenskej dobe, z ktorej sa tu našlo sídlisko púchovskej kultúry. Najstaršie písomné správy o „(villa) Compositi“ pochádzajú z roku 1279, názov „Capusdorf“ bol použitý v roku 1284 a „Káposztafálva“ v roku 1440. Pod názvom „Hrabusicze“ vystupuje v roku 1773 a súčasný názov bol ustálený okolo roku 1927. 

Hrabušice, ktoré sa vyvíjali ako trhové mestečko patrili do spoločenstva Spišských Sasov a od roku 1465 bola majetkom Spišského hradu. Jarmočné právo užívala v rokoch 15821638 a obyvatelia sa živili najmä poľnohospodárstvom a poľovníctvom. V obci bol mlyn, píla, pivovar, hámre a vysoká pec. Pri sčítaní v roku 1787 v nej žilo 843 obyvateľov v 97 domoch, v 60. rokoch 19. storočia bola centrom slovenského národného hnutia na Spiši. Dnes sú Hrabušice vstupnou bránou do Slovenského raja a profilujú sa ako významné regionálne stredisko cestovného ruchu a turizmu.

Staré a cudzie názvy obce 
 1279 (villa) Composita
 1284 Capusdorf
 1307 Kabuzdorf
 1328 Kabisdorf
 1440 Kaposztafalva
 1773 Hrabusicze
 1786 Harbussice
 1920 Hrabušice

Nemecký názov: Kabsdorf, Kapsdorf 
Maďarský názov: Káposztafalva

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky

Hrabušický hrad 
Tiež Marcelov hrad. Zrúcanina stredovekého hradu na Zelenej hore pri Hrabušiciach. Hrad postavený v prvej polovici 13. stor., začiatkom 15. stor. bol už opustený. V jeho hradbách vybudovali bratrícke vojská v polovici 15. stor. tábor. Po odchode bratríkov Levočania v druhej polovici 15. stor. hradby zničili. Zo stavieb zostali len značne deštruované základy a zvyšky hradieb.

Katolícky kostol 
Kostol je zasvätený sv. Vavrincovi, diakonovi. Pôvodne románsky z polovice 13. stor., v polovici 14. stor. rozšírený severnou sakristiou, začiatkom 15. stor. postavené nové presbytérium a severná kaplnka, okolo roku 1500 rozšírili sakristiu a roku 1782 zaklenuli loď pruskými klenbami a pristavali južnú predsieň a severnú komoru. Po požiari roku 1916 vežu prestavali s použitím pôvodných románskych častí. Jednolodie s polygonálnym uzáverom presbytéria, zaklenutého dvoma poľami gotickej krížovej rebrovej klinovej profilácie. Podobné klenby sú aj v severnej kaplnke. Na severnej strane presbytéria je nová sakristia asi z roku 1500. Má valenú klenbu. Vedľa nej situovaná stará sakristia je zaklenutá dvoma poľami krížovej rebrovej klenby. Z románskej stavby sa zachovali základy veže, obvodové múry lode a časti presbytéria s južným románskym portálom. V starej sakristii je gotické kamenné lavabo, zdobené vimperkom s krabmi. V polkruhovej archivolte románskeho portálu z roku 1962 odkryli gotickú nástennú maľbu zo začiatku 15. stor., znázorňujúcu scénu Ukrižovania. 

Hlavný oltár sv. Vavrinca diakona, neskorogotický krídlový z rokov 15161520. V skrini sochy Panny Márie, sv. Vavrinca a Štefana protomartýra z dielne majstra Pavla z Levoče. Na vnútorných krídlach sú 4 tabule so scénami zo života sv. Vavrinca diakona, na vonkajších stranách krídiel pašijový cyklus, 4 obrazy sú maľované podľa drevorytov H. L. Schäufeleina. Predela prázdna, v nadstavci gotické sochy sv. Štefana kráľa, Ladislava, Imricha a baroková socha sv. Michala archanjela. 

Bočný oltár sv. Anny s pseudogotickou oltárnou architektúrou, do ktorej je vložená gotická skriňa s plastickou skupinou Mettercie z roku 1515 až 1520. V nadstavci je gotická socha sv. Barbory z prvej polovice 16. stor. kazateľnica je rokoková z čias okolo roku 1760, na parapete rečnišťa sú sochy 4 anjelov. Krstiteľnica je renesančná z pieskovca, jej tepaný vrchnák je z roku 1656 od M. Zimmermana. 

Organ rokokový z čias okolo roku 1770. Monštrancia rokoková od J. Szillassyho. Medené cibórium je z 15. stor.

Katolícka fara 
Pôvodne renesančná stavba zo 17. stor., v 18. stor. zbarokizovaná. Dvojpodlažná obdĺžna budova s klasicisticky upravenou hlavnou fasádou. V jej strednej osi je tympanónový rizalit. Má manzardovú strechu a v miestnostiach na prvom podlaží sú valené klenby s krížovými hrebienkami alebo s lunetami a pruské klenby.

Pravidelné podujatia 
12.februára sa od roku 2004 koná vyhodnotenie súťaže „Ilustrácia“ na počesť hrabušického rodáka E. Makovického. Súťaž je určená pre deti. V roku 2004 len pre žiakov ZŠ Hrabušice, od 2005 pre deti združenia Mikroregión Sever.

Hospodárstvo a infraštruktúra

Farský úrad 
Rímskokatolícky – Hlavná ulica 600 
Katolíckí farári pôsobiaci v Hrabušiciach:
 
17101711  Vojtech Šiserovič
17111714  Juraj Janovič
17141717  Štefan Koterbakovič
17171738  Ján Magassy
17381740  Jan Augustin Švábenský
17401775  Matej Sartoris
17751776  Ignác Klaus
17761791  Ján Kraitzer
17911806  Jozef Schechovič
18061813  Ján Lipter
18131817  Ján Čamrda
18171869  Michal Kolársky (1789, Buglovce – 1869, Hrabušice)
18691906  Ján Raáb (1824, Rožňava – 1906, Gánovce)
19061948  Ľudovít Sax (18561948)
19481958  Július Hromada (18991960)
19581984  Pavol Dobránsky (1922, Markušovce -?)
19841996  ThDr. Štefan Boržík, PhD. (* 1949, Studenec)
19962011  Mgr. Andrej Barnáš (* 1969 Lesnica)
2011 2014  PhDr. Pavol Kula

2014 - Mgr. Ľubomír Cvengroš

Školstvo 
Základná škola s materskou školou – Hlavná 369

Politika

Predsedovia MNV 
19451946 Jozef Lučivjanský – predseda RNV
19461948 Jozef Staš 
19481954 Ján Sutor
19541957 Štefan Novotný
19571964 Ján Sutor
19641968 Ján Krtus (vzdal sa funkcie 13.8.1968)
19681971 Jozef Kapsdorfer a Emil Barabas (zastupujúci predsedu)
19711975 Ján Lapšanský
19751989 Štefan Kukura (v rokoch 19751976 zastupujúci predseda)

Obecné zastupiteľstvo 
Obecné zastupiteľstvo malo v rokoch 19901994 26 poslancov. V rokoch 19941998 ich počet poklesol na 14 (8 KDH, 4 HZDS, 2 SDĽ). Neskôr v rokoch 19982002 12 poslancov (4 KDH, 4 SDĽ, 2 HZDS, 2 SNS). V rokoch 20022006 9 poslancov (3 KDH, 3 SDĽ, 2 ANO, 1 NEKA), a roku 20062010 rovnaký počet poslancov (5 KDH, 3 SMER-SD, 1 SF).

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

Najčastejšie priezviská v obci v roku 1995 sú Kroščen/Kroščenová (145/139×) a Žiga/Žigová (42/42×).

Osobnosti 
 Štefan Lángoš (* 1897 – † 1984), lesný inžinier a historik
 Emil Makovický (* 1908 – † 1986), maliar
 Jozef Telgársky (* 1919 – † 1998), spisovateľ
 Pavol Breier (* 1921), lekár-parazitológ, fotograf a publicista

Turizmus 
Z obce je prístupných niekoľko významných turistických atrakcií Národného parku Slovenský raj:
 Prielom Hornádu po  turistickej značke cez rázc. Hrdlo Hornádu
 Kláštorisko cez rázc. Hrdlo Hornádu alebo Podlesok
 roklina Suchá Belá cez lokalitu Podlesok  po  turistickej značke
 dolina Veľkej Bielej vody po  turistickej značke cez Podlesok

Referencie

Externé odkazy 
  web stránka obce Hrabušice

 
Obce okresu Spišská Nová Ves