Turkické jazyky

Turkické jazyky (iné názvy: turecké jazyky, staršie turkské jazyky, turkotatárske jazyky, zriedkavo turkitské jazyky, türkské jazyky) sú jedna z vetví altajských jazykov, ale niekedy sa považujú za samostatnú jazykovú rodinu. Výraz sa občas používa aj v mierne užšom význame - pozri nižšie pod Delenie.

Delenie 
Vysvetlivka: Slová uvedené v zátvorkách sú synonymá slova pred zátvorkou.

Aktuálna systematika podľa viacerých zdrojov 
turkické jazyky:
prototurkičtina (praturkičtina, turkičtina)
z-turkické jazyky (z a š skupina turkických jazykov, bežné turkické jazyky,  turkické/turecké/turkotatárske jazyky v užšom zmysle)
juhovýchodné turkické jazyky (čagatajské jazyky, ujgurské jazyky (význam A), východné turkické jazyky/východoturkické jazyky, karlucké jazyky, stredoázijské (turkické) jazyky, východotürkütské jazyky)
†staroturkičtina v širšom zmysle
†orchonská turkičtina (staroturkičtina v užšom zmysle, starooghuzština) – t.j. jazyk Göktürkov (= Köktürkov, Modrých Turkov), jazyk orchonských nápisov
†staroujgurčina - staroujgurčina je aj synonymum čagatajčiny
†karlučtina (karlucko-ujgurské jazyky)
†stredoturkický slovník Mahmúda al-Kášgarího
†jazyk karachánovského štátu („karachanidčina“) – zaraďovaný aj pod aralsko-kaspické jazyky
†jazyk po karachánovskom období
†chórezmčina (chorezmijčina, chórezmská turkičtina, chorezmijská turkičtina, karluk-chórezmčina, chórezmská ujgurčina, chorezmijská ujgurčina) – bol to aj jazyk východnej Zlatej hordy; zaraďované aj ako izolovaný jazyk priamo pod (z-)turkické jazyky
†čagatajčina (starouzbečtina)
cátančina (ducha)
uzbečtina – delí sa buď na 4 skupiny dialektov (severná uzbečtina (Kazachstan), južná uzbečtina (Uzbekistan, Afganistan; iranizovaná alebo neiranizovaná), kypčak-uzbečtina, oghuz-uzbečtina) alebo podľa Ethnologue ako „makrojazyk“ uzbečtina na 2 jazyky (severná uzbečtina (Uzbekistan, Kazachstan, vrátane kypčak-uzbečtiny a oghuz-uzbečtiny) a južná uzbečtina (Afganistan))
ujgurčina (novoujgurčina) v širšom zmysle
ujgurčina (novoujgurčina) v užšom zmysle
východné turkické dialekty - dialekty z lokalít Kuča, Aksu, Chotan, Jarkand, Kašgar, Čerčen, Kerija, Turfan, Chami a i. (slabo preskúmané); zaraďované aj ako dialekty ujgurčiny
taranči (ilijská ujgurčina)
ili turki 
ainu (aini, ejnu)
saryg-ujgurčina (sary-ujgurčina, západná ujgurčina) – zaraďované aj do severovýchodnej skupiny
juhozápadné turkické jazyky (oghuzské jazyky, turkménske jazyky, južné turkické jazyky/juhoturkické jazyky, (chaladžština a) západotürkütské jazyky; jazyky označené * Ethnologue radí ako turecké jazyky, a označené ** ako azerbajdžanské jazyky)
†staroanatolčina (seldžučtina)
†staroosmančina
západooghuzské jazyky
turečtina (*}
gagauzština (*)
balkánska gagauzská turečtina (*)
azerbajdžančina (**)
juhooghuzské jazyky
chaladžština (**) – Johanson ho klasifikuje ako oddelenú skupinu
salčuk (salčuq) (**)
afganská oghuzská skupina dialektov - afšár (afšar), baharlu, nafar atď.
iránska oghuzská skupina dialektov – sonkorí (sonqorí), ainállu (aynallu), kaškajčina (**) (kašká’i, qašqai, qašqají)
východooghuzské jazyky (oghuzsko-turkménske jazyky)
turkménčina
chorásánska turečtina (*)
salarčina – zaraďované aj pod juhovýchodnú skupinu
severozápadné turkické jazyky (kypčacké jazyky, kumánske jazyky, západné turkické jazyky/západoturkické jazyky)
aralsko-kaspické jazyky (aralo-kaspické jazyky, juhokypčacké jazyky, kypčacko-nogajské jazyky):
kazaština
karakalpačtina
(moderná) kirgizština ((moderná) kyrgyzština) – zaraďovaná aj k altajským turkickým jazykom
nogajčina
(†)kypčak-uzbečtina – zaraďovaná asi aj pod kumánčinu/kypčačtinu, lebo má rovnaký ISO kód
fu-jü (fu-jüská kirgizština, juhosíbirske turkické jazyky) – zaraďované aj ako dialekt chakaštiny
pontsko-kaspické jazyky (ponto-kaspické jazyky, čiernomorsko-kaspické jazyky, západokypčacké jazyky, (pečenežština a) kypčacko-oghuzské jazyky)
karačajčina-balkarčina (balkarčina v širšom zmysle)
karačajčina
balkarčina v užšom zmysle
karaimčina (karajčina)
kumyčtina
krymčačtina (krimčačtina, židovská krymská tatárčina) – považovaná aj za nárečie krymskej tatárčiny
krymská tatárčina – zaraďovaná aj pod juhozápadnú skupinu
†pečenežština
†kumánčina (polovečtina) a †kypčačtina 
uralské jazyky (severokypčacké jazyky, volžsko-uralské jazyky, kypčacko-bulharské jazyky):
†jazyk západnej Zlatej hordy (starotatárčina) 
tatárčina – dialekt centrálna tatárčina (kazanská tatárčina), dialekt západná tatárčina (mišarčina) a zmiešané dialekty (astrachánskotatársky a príp. ďalšie)
západosibírska tatárska skupina dialektov (dialekt východná tatárčina) – turinčina, barabinčina, tomčina (tomské nárečie), ťumenčina, išimčina, irtyština, toboľčina, tarčina a iné
baškirčina
severovýchodné turkické jazyky (altajské jazyky, sibírske jazyky, severné turkické jazyky/severoturkické jazyky, ujgurské jazyky (význam B), ujgursko-oghuzské jyzyky)
†starokirgizština – zaraďované aj do (?) juhovýchodnej skupiny
juhosibírske jayzky
čulymčina - zaraďovaná aj pod severozápadnú skupinu
sajanské turkické jazyky
tuviančina
karagaština (tofalarčina, tofa)
jenisejské turkické jazyky (chakaské jazyky bez čulymčiny)
chakaština
šorčina – uvádzané aj spolu s čulymčinou
dialekty príbuzné šorčine – sagajčina (sagaj), kačinčina (kača), kyzylčina (kyzyl, qyzyl) 
altajské turkické jazyky (altajčina v širšom zmysle, ojrotské jazyky)
severná altajčina - dialekty tubalarčina (tuba, tuba-kiži, jyš-kiži), kumandinčina (kumandi, kumandy, kumandú, kumandy-kiži), čelkančina (kú, kuu-kiži, lebedinčina); zaraďované aj ku kirgižštine
južná altajčina (ojrotčina) v širšom zmysle – dialekty južná altajšina v užšom zmysle (ojrotčina v užšom zmysle, altajčina v užšom zmysle, altaj-kiži), teleutčina (teleut, tälängät), telengitčina (telengit, tälängit, tälängüt)
severosibírske jazyky (jakutské jazyky)
dolgančina
jakutčina
urumčina – považovaná aj za nárečie krymskej tatárčiny alebo aspoň za jazyk patriaci priamo pod severozápadnú skupinu
r-turkické jazyky (r a l skupina turkických jazykov, oghurské jazyky, bulharské jazyky, hunsko-bulharské jazyky, turkicko-bulharské jazyky, bulharsko-turkické jazyky)
?†hunčina
?†chazarčina
?†avarčina (turkická avarčina) – pozor na zámenu s modernou avarčinou
†protobulharčina (prabulharčina, starobulharčina)
†raná protobulharčina
†podunajská bulharčina
†povolžská bulharčina
čuvaština

Poznámka: V slovenčine sa môže vždy alternatívne písať:
namiesto oghuz... : oguz... 
namiesto oghur... : ogur...
namiesto kypčak... : kipčak...
namiesto turkick...: tureck... alebo turksk... alebo turkotatársk...

Chronologická systematika 
Turkické jazyky:
staroturkické jazyky– 8-10. stor. resp. 8. - 13. stor.
stredoturkické jazyky – 11.-15. stor. resp. 13. - polovica 19. stor.
novoturkické jazyky – od. 16. stor. resp. od polovice 19. stor.

Systematika podľa Johansona 1998  
Turkické jazyky:
prototurkičtina
bežné turkické jazyky
juhovýchodná vetva (ujgurské jazyky)
západná skupina
uzbečtina (vrátane oghuz-uzbečtiny,  bez kypčak-uzbečtiny)
východná skupina
taranči 
salarčina
ujgurčina
saryg-ujgurčina (sary-ujgurčina)
východné turkické dialekty – dialekty z lokalít Kuča, Aksu, Chotan, Jarkand, Kašgar, Čerčen, Kerija, Turfan a i. (slabo preskúmané)
juhozápadná vetva (oghuzské jazyky)
juhooghuzská skupina
afganská oghuzská skupina dialektov- afšár (afšar)
iránska oghuzská skupina dialektov – sonkorí (sonqorí), ainállu (aynallu), kaškajčina (kašká’i, qašqai, qašqají)
východooghuzská skupina
turkménčina
chorásánska turečtina
západooghuzská skupina
azerbajdžančina
turečtina
gagauzština
severozápadná vetva (kypčacké jazyky)
juhokypčacká skupina (aralsko-kaspické jazyky
kazaština
karakalpačtina
kirgizština (kyrgyzština)
nogajčina
kypčak-uzbečtina
fu-jü (fu-jüská kirgizština, juhosíbirske turkické jazyky) 
západokypčacká skupina
karačajčina
balkarčina
karaimčina (karajčina)
kumyčtina
krymská tatárčina
severokypčacká skupina (volžsko-uralské jazyky)
západosibírska tatárska skupina dialektov – dialekty turinčina, barabinčina, tomčina (tomské nárečie), ťumenčina, išimčina, irtyština, toboľčina, tarčina a iné
tatárčina- kazanská tatárčina, mišarská tatárčina
baškirčina
severovýchodná vetva (sibírske jazyky)
juhosibírska skupina
čulymčina - dialekt küerik a pod.
sajanské turkické jazyky
tuviančina
karagaština (tofalarčina, tofa)
jenisejské turkické jazyky
chakaština
šorčina
dialekty príbuzné šorčine – sagaj, kača, kyzyl (qyzyl)
altajské turkické jazyky
altajčina
dialekty príbuzné altajčine – tuba, kumandi, kü, teleut, telengit (autor dodáva, že niektoré tieto dialekty sú blízke kirgizštine)
severosibírska skupina
dolgančina
jakutčina
arghu-turkické jazyky
chaladžština
bulharsko-turkické jazyky
čuvaština

Systematika podľa Baskakova 1960 a 1981 

turkické jazyky:
prototurkičtina

východohunská vetva (východoturkické jazyky)
ujgurské jyzyky (ujgursko-oghuzské jazyky)
ujgursko-tuküské jazyky
tuviančina
tofalarčina (karagaština)
†staroujgurčina
†starooghuzština
jakutské jazyky
jakutčina (a dolgančina)
chakaské jazyky
chakaština
kamasinčina
šorčina
čulymská tatárčina
severná altajčina
sary-ujgurčina
kirgizsko-kypčacké jazyky
†starokirgizština
kirgizština
južná altajčina (altajčina)

západohunská vetva (západoturkické jazyky)
oghuzsko-kalucko-kypčacké jazyky
karlucké jazyky
karlucko-ujgurské jazyky
†jazyk karachánovského štátu
†jazyk po karachánovskom období
karlucko-chórezmské jazyky
†karlucko-chórezmský jazyk
†starouzbečtina
uzbečtina – ale uzbecké dialekty pozri nižšie
novoujgurčina (ujgurčina)
kypčacko-oghuzské jazyky (v širšom zmysle)
oghuzské jazyky
oghuzko-turkménske jazyky
turkménčina
truchmenčina
oghuzsko-seldžucké jazyky
turečtina
azerbajdžančina
??južná krymská tatárčina
†seldžučtina
†staroosmančina
oghuzsko-bulharské jazyky
gagauzština
balkarské dialekty
†pečenežština
†uzština
kypčacké jazyky
kypčacko-polovecké jazyky
 †kumánčina (polovečtina) – alebo pod kypč.-oghuzské
kypčacko-nogajské jazyky
nogajčina
karakalpačtina
kazaština
uzbecké dialekty
 kypčacko-oghuzské jazyky (v užšom zmysle)
karaimčina
kumyčtina
karačajčina-balkarčina
??severná krymská tatárčina
kypčacko-bulharské jazyky
tatárčina
baškirčina
†západná zlatohordčina
bulharské jazyky
†starobulharčina
†chazarčina
čuvaština

Poznámka: Hunčina je tu zrejme považovaná za jazyk, ktorého rozdelením na západnú časť (západohunská vetva) a východnú časť (východohunská vetva) vznikli všetky dnešné turkické jazyky.

Referencie

Externé odkazy 
http://turkoloji.cu.edu.tr/DILBILIM/johanson_01.pdf
http://www.phil.muni.cz/jazyk/files/ALTAJSKAklasifikace.pdf
http://www.turkiclanguages.com/www/classification.html
http://www.eurasica.ru/articles/lingvo/otdelnye_klassifikatsii_tyurkskih_yazykov/
http://genhis.philol.msu.ru/article_132.shtml#chapter_17
http://turkic-languages.scienceontheweb.net/migration_and_classification_of_turkic_languages.html
http://turkic-languages.scienceontheweb.net/
http://titus.fkidg1.uni-frankfurt.de/didact/karten/turk/turklm.htm
http://altaica.narod.ru/Engl.htm
http://web.archive.org/web/20091007200041/http://www.univie.ac.at/ksa/html/inh/stud/studmate_files/zentralas_0607/GesamtversionNewZas1_7.pdf
http://www.britannica.com/EBchecked/topic/609955/Turkic-languages/80005/Literary-languages?anchor=ref618048
http://www.iranicaonline.org/articles/turkic-languages-overview