Nosná raketa

Nosná raketa alebo kozmický nosič je dopravný prostriedok poháňaný raketovými motormi a určený na vynášanie užitočných nákladov (umelých družíc, kozmických sond, kozmických lodí) do kozmického priestoru.

Po technickej stránke predstavuje nosná raketa jednostupňovú alebo viacstupňovú raketu. Väčšinou sú tieto dopravné prostriedky určené na jedno použitie, niektoré časti nosiča sú viacnásobne použiteľné (napr. kozmický raketoplán), prvý stupeň alebo arodynamický kryt. Aby nosná raketa mohla dopraviť užitočný náklad na obežnú dráhu, musí dosiahnúť minimálne prvú kozmickú rýchlosť a určitú minimálnu výšku nad hustými vrstvami atmosféry (v zásade aspoň 120 –  nad povrchom).

Dejiny 
Väčšina prvých nosných rakiet vyvinutých v druhej polovici päťdesiatych rokov 20. storočia bola odvodená od vojenských balistických rakiet, najmä medzikontinentálnych. Výnimkou vtedy bola iba nosná raketa Vanguard, ktorá bola vyvíjaná na vynesenie amerických vedeckých družíc rovnakého mena v rámci Medzinárodného geofyzikálneho roku 1957 – 1958.

Až v šesťdesiatych rokoch boli vyvíjané nosiče, ktoré neboli odvodené od vojenských rakiet (napr. Proton v ZSSR, Diamant vo Francúzsku, Scout v USA). Napriek tomu však boli vyvíjané firmami, ktoré mali skúsenosti so stavbou vojenských balistických rakiet a ich vývoj bol väčšinou financovaný z prostriedkov určených na obranu.

V osemdesiatych rokoch 20. storočia začali prenikať na toto pole aj komerčné organizácie, najmä v súvislosti s rastúcimi požiadavkami na vypúšťanie stacionárnych telekomunikačných družíc.

V súčasnosti disponuje vlastnými nosnými prostriedkami 9 štátov sveta (Spojené kráľovstvo svoj vlastný program po jednom úspešnom štarte ukončila) a jedna nadnárodná organizácia (ESA) a ďalšie krajiny svoje nosné prostriedky vyvíjajú. Prehľad je uvedený v nasledujúcej tabuľke:

Prvé úspešné použitie vlastných nosných rakiet

Zoznam základných typov nosných rakiet 
V nasledujúcom zozname sú abecedne uvedené všetky typy (rodiny) nosných rakiet, ktoré boli aspoň raz úspešné vo vynesení nákladu na obežnú dráhu. Pri názve rodiny rakiet je uvedená krajina pôvodu a nosnosť na nízku obežnú dráhu Zeme (pri najsilnejšej verzii), prípadne ďalší opis. V rámci uvedených rodín mohli byť vytvorené niekedy až desiatky rôznych modifikácii nosných rakiet, ktoré sa v rámci jednej rodiny môžu veľmi odlišovať, takže nejde o kompletný zoznam všetkých druhov nosných rakiet. 

 Angara - Rusko, maximálna nosnosť 24 000 kg na nízku obežnú dráhu
 Ariane – spoločný projekt ESA (prevažne Francúzsko), nosnosť od  (pri Ariane 1) až po  (Ariane 5) na nízku obežnú dráhu
 ASLV  – India, ľahká nosná raketa (nosnosť ), len 1 úspešný štart
 Athena – USA, nosnosť 800 – 
 Atlas  – USA, rozsiahla rodina nosných rakiet s nosnosťou až  (Atlas 5)
 Black Arrow – Spojené kráľovstvo, historická britská raketa, len 1 úspešný štart
 Cyklon – Sovietsky zväz (Rusko), max. nosnosť 
 Čchang-čeng – Čína, rozsiahla rodina nosných rakiet s max. nosnosťou 
 Delta – USA, rozsiahla rodina nosných rakiet, nosnosť medzi 700 až 
 Diamant – Francúzsko, ľahká nosná raketa s max. nosnosťou 
 Dnepr – Rusko, modifikovaná medzikontinentálna raketa s nosnosťou 
 Energija – Sovietsky zväz (Rusko), super ťažký nosič s nosnosťou až 100 ton
 Falcon 1, Falcon 5, Falcon 9 – USA, rodina komerčných rakiet vyvinutých spoločnosťou SpaceX, súčasná nosnosť od 670 do 
GSLV – India, max. nosnosť 
 H-I, H-II – Japonsko, max. nosnosť 
 Juno 1, Juno 2 – USA, historický ľahký nosič s max. nosnosťou len niekoľko desiatok kg
 Kosmos – Sovietsky zväz (Rusko), nosnosť 
 Lambda 4S – Japonsko, ľahký historický nosič s nosnosťou len okolo 
 M-V – Japonsko, nosnosť 
 Minotaur – USA, max. nosnosť 
 Mu – Japonsko, max. nosnosť 
 N – Japonsko, rakety odvodené od americkej Delty, max. nosnosť 
 Naro – Južná Kórea (v spolupráci s Ruskom), nosnosť okolo 
 Pegasus – USA, max. nosnosť 
 Proton – Sovietsky zväz (Rusko), ťažké nosné rakety s nosnosťou až 
 PSLV – India, max. nosnosť vyše 
 R-7 – Sovietsky zväz (Rusko), táto modifikovaná medzikontinentálna raketa sa stala základom pre najpoužívanejšiu a najrozsiahlejšiu rodinu nosných rakiet v histórii kozmonautiky. Dodnes bolo vytvorených viac ako 20 verzii tejto rakety (napr. Sojuz, či Molnija). V závislosti od modifikácie môže na obežnú dráhu vyniesť náklad o hmotnosti 2 – 7 ton.
 Rokot – Rusko, nosnosť takmer 
 Safír – Irán, ľahká raketa s nosnosťou len niekoľko desiatok kilogramov
 Saturn – USA, historická rodina super ťažkých nosičov s nosnosťou až 118 ton pri verzii Saturn V (dodnes najsilnejší nosič v histórii) 
 Scout – USA, ľahký nosič s max. nosnosťou 
 SLV – India, historická ľahká nosná raketa s max. nosnosťou len niekoľko desiatok kg
 Šavit – Izrael, ľahký nosič s nosnosťou 
 Štiľ – Rusko, ľahký nosič s max. nosnosťou 
 Space Shuttle – USA, raketoplán s nosnosťou až 
 Start – Rusko, modifikovaná balistická raketa s nosnosťou vyše 
 Strela – Rusko, raketa s nosnosťou až 
 Taurus – USA, max. nosnosť 
 Thor – USA, historická rodina nosných rakiet, stala sa základom pre neskoršiu rodinu Delta
 Titan  – USA, rozsiahla rodina nosných rakiet s nosnosťou až 22 ton
 Unha – Severná Kórea, ľahká nosná raketa s nosnosťou asi 
 Vanguard – USA, historická ľahká nosná raketa s max. nosnosťou len 
 Vega – spoločný projekt ESA (prevažne Taliansko), max. nosnosť 
 Zenit – Rusko, max. nosnosť

Referencie

Pozri aj 
 Nosné rakety ZSSR a Ruska
 Nosné rakety USA
 Nosné rakety Japonska
 Nosné rakety Francúzska
 Nosné rakety Spojeného kráľovstva
 Nosné rakety ČLR
 Nosné rakety Indie
 Nosné rakety organizácie ESA
 Sondážne rakety

Externé odkazy 

 Orbital Launch Vehicle Index / M. Wade. - Encyclopedia Astronatuica 
 Nosiče (kosmické rakety) / A. Holub. - Malá encyklopedie kosmonautiky 
 Rakety - databáza všetkých štartov - Kozmonautika (po slovensky)

Rakety
Kozmonautika