Fuzáč alpský

Fuzáč alpský (Rosalia alpina) je jeden z fuzáčov Slovenska.

Rozšírenie 
Je to charakteristický druh hmyzu pôvodných bukových lesov vyšších polôh od  600 –  Rozšírený je  v strednej a južnej Európe, ale aj v južnom Švédsku, zasahuje až do Malej Ázie, na Krym, Kaukaz a Zakaukazsko.  V Česku je už veľmi vzácny, na Slovensku je miestami hojný  (Malé Karpaty, Biele Karpaty, Strážovské vrchy, Malá Fatra a Veľká Fatra, Slovenské rudohorie, Vihorlat a iné).

Stavba tela 
Jeho telo dosahuje veľkosť 15 – , je dosť ploché a dlhé. Vrch tela je zafarbený  sivo, modrosivo až modro. Tykadlá samčekov sú takmer dva razy také dlhé ako telo, kým u samičiek sotva presahujú koniec tela. Na štíte a krovkách sú typické čierne, bledo obrúbené škvrny (veľká predná, spoločná priečna a malá zadná škvrna), dosť premenlivé. Pre menlivosť kresby kroviek bola príčinou opisu veľkého počtu (viac ako 100) farebných odchýlok (aberácií). To podporuje záujem zberateľov, ktorí ho pre pôvabný vzhľad, najmä pre premenlivé zafarbenie, zbierajú dokonca v sériách.

Život 

Imága (dospelé jedince) poletujú od  júna do augusta za teplých, slnečných  dní okolo stromov, z ktorých sa vyliahli,  a v blízkom okolí. Živia sa miazgou  poranených stromov. Najpočetnejšie  populácie sa viažu na pôvodné pralesné porasty s čerstvo padnutými alebo  odumierajúcimi bukmi. Iné hostiteľské  stromy sú smrek, borovica, topoľ, vŕba, hloh, orech, hruška. Imága obvykle  uprednostňujú južné, teplé svahy.

Oplodnená samička kladie vajíčka do  čerstvo zoťatých, padnutých alebo  odumierajúcich bukov, do rán alebo  štrbín kôry. Z vajíčok sa vyvinú larvy  belavej farby, valcovitého tvaru s malou  priečnou hlavou. V dreve žijú niekoľko  rokov a potom sa pod povrchom kmeňa zakukľujú. Larvám pomáhajú tráviť  buničinu symbiotické organizmy, ktorými sa larvy infikujú pri prežieraní cez  vaječný obal. Na vajíčka sa dostanú  z čreva samičky pri ich kladení. Imágo  sa prehryzúva na povrch kmeňa výletovým otvorom. Vývin trvá 2 – 3 roky. Keďže samička kladie vajíčka väčšinou  do chorého dreva a larvy sa vyvíjajú  v odumierajúcom dreve, nie je možné  pokladať fuzáča alpského za škodlivého  – škody sú zanedbateľné. V prírode  počet lariev znižuje ďateľ, počet imág  lesné vtáctvo, jašterice a hmyzožravce.

Ochrana 
Fuzáč alpský je významným zástupcom našej horskej fauny. Je zákonom  chránený a nie je predpoklad, že by bol bežnými zberacími metódami ohrozený  jeho početný stav (existuje finančný postih - jeho spoločenská hodnota je 230 €, vyhláška MŽP č. 24/2003 Z.z. v znení č. 492/2006 Z. z., 638/2007 Z. z., 579/2008 Z. z., 173/2011 Z. z., 158/2014 Z. z., účinnosť od 01.01.2015).  Napriek tomu sa počet vhodných lokalít z roka na rok zmenšuje. Príčinou sú  zásahy do jeho životného prostredia,  predovšetkým vyrubovanie pôvodných bukových lesov a ich náhrada ihličnanmi. Okrem toho má veľký podiel na decimovaní populácie zoťaté a popílené bukové drevo ponechané cez leto  v lese. Sem sa totiž sústreďuje väčšina znášok vajíčok, ktoré po odvoze dreva na jeseň a neskôr prídu vlastne navnivoč. Ak samičky nakladú vajíčka do zvyškov bukového dreva po ťažbe, vývin úspešne skončí len časť populácie, pretože toto drevo podlieha rýchlemu rozkladu zapríčinenému drevokaznými  hubami. Takto sa možnosti vývinu obmedzujú na vývraty uviaznuté v korunách okolo stojacich stromov, suché haluze alebo časti kmeňov. To všetko sa však odstraňuje ako potenciálny zdroj nákaz a škodcov.

Referencie

Literatúra 
 Jiři Zahradnik, Irmgard Jung, Dieter Jung et al.: Käfer Mittel- und Nordwesteuropas, Parey Berlin 1985.
 Bernhard Klausnitzer: Käfer. Nikol Verlagsgesellschaft mbH & Co. KG, Hamburg 2005. 
 Michael Chinery: Pareys Buch der Insekten. Ein Feldführer der europäischen Insekten. Verlag Paul Parey, Hamburg u. Berlin 2004.
 Freude, Harde, Lohse: Die Käfer Mitteleuropas, Band IX, Goecke und Evers, 1966.
 Adolf Horion: Faunistik der mitteleuropäischen Käfer, Band XII, 1974.
 Svatopluk Bíly: Coleoptères, Gründ, 1991.

Iné projekty

Externé zdroje 
 Stránka s fotografiami fuzáča alpského.

Fuzáčovité
Živočíchy európskeho významu
Zraniteľné druhy
Zákonom chránené živočíchy na Slovensku