Rastislav (arcibiskup)

Jeho Blaženosť Metropolita Rastislav (vlastným menom Ondrej Gont, , * 25. január 1978, Snina) je slovenský pravoslávny biskup ukrajinskej národnosti. Od roku 2012 je prešovským arcibiskupom, od roku 2014 metropolitom českých krajín a Slovenska, teda hlavou Pravoslávnej cirkvi v českých krajinách a na Slovensku.

Životopis

Mladosť a štúdium 
Ondrej Gont ukončil základnú osemročnú školu v Snine v roku 1992 a gymnázium rovnako v rodnom meste v roku 1996. V roku 2002 získal titul magistra teológie na Pravoslávnej teologickej fakulte Prešovskej univerzity v Prešove. Obhájil diplomovú prácu na tému „Tajomstvo smrti“.

Počas 5. ročníka štúdia na fakulte teológie absolvoval štvormesačný študijný pobyt na Aristotelovej univerzite v Solúne v Grécku. Počas štúdia býval v kláštore svätých Solúnčanov a bol zverený do duchovnej starostlivosti archimandritovi Irenejovi Charalambakisovi. Dva týždne strávil v kláštore svätého Dionýza z Olympie a jeden týždeň na hore Athos, kde navštívil niekoľko kláštorov.

Kňažstvo 
Pred promóciami ho český a slovenský metropolita metropolita Nikolaj menoval za čteca v kaplnke svätého apoštola a evanjelistu Jána Teológa v Pravoslávnom kňazskom seminári v Prešove. Dňa 7. septembra 2003 bol metropolitom Mikulášom vysvätený za diakona. 21. septembra 2003 ho arcibiskup Miron Chodakowski z Hajnówky, ordinár Poľskej armády, vysvätil za kňaza v Katedrálnom chráme svätého kniežaťa Alexandra Nevského v Prešove.

V decembri 2003 bol menovaný za duchovného správcu Detského domova svätého Mikuláša v Medzilaborciach. Pracoval v piatich samostatných výchovných skupinách s deťmi od najútlejšieho veku až do odchodu z detského domova. Spolupracoval s pedagógmi a učiteľmi na uplatňovaní základných kresťanských princípov v živote detí. Išlo o deti, ktoré okrem sociálnych sankcií utrpeli aj mentálne postihnutie. V Detskom domove pripravil dvoch chlapcov na štúdium teológie na Pravoslávnej teologickej fakulte Prešovskej univerzity. V roku 2008 založil Mládežnícky zbor svätého apoštola Ondreja.

Od septembra 2007 vyučoval náboženskú výchovu na Strednej odbornej škole v Reedukačnom centre svätého Mikuláša pre maloleté matky s deťmi v Medzilaborciach. Vyučovanie si vyžadovalo osobitný prístup, pretože žiaci sa nachádzali v reedukačnom centre z dôvodu výchovných problémov a porúch správania kombinovaných s mentálnym postihnutím a maloletým tehotenstvom.

Od roku 2006 absolvoval tri pobyty v kláštore Svätého Jána Ruského v Pefkochori na gréckom Chalkidiki pod vedením miestneho archimandritu Timotea Tsotrasa. V roku 2007 navštívil kláštor Wyszow v Poľsku u igumena Paphnutiusa a mnícha Jeronýma. V rokoch 2011 až 2012 strávil mesiac v kláštore Archanjelov v srbskom monastieri v Kovilji. Pri rozhodovaní o prijatí mníšstva boli pre neho rozhodujúce duchovné rady a pokyny kovilského opátskeho biskupa Porfirija Perića.

6. októbra 2012 ho v pravoslávnom Monastieri položenia rúcha Presvätej Bohorodičky v Komárne komárňanský biskup a pomocný biskup pre správu prešovskej eparchie Tichon Hollósy vysvätil za mnícha s menom Rastislav. V tom istom mesiaci bol povýšený na igumena a archimandritu.

Úrad biskupa a metropolitu 
20. októbra 2012 bol zvolený za prešovského a slovenského arcibiskupa na eparchiálnom zhromaždení Prešovskej pravoslávnej eparchie. Jeho slávnostné vyhlásenie sa konalo 17. novembra 2012 a biskupská chirotónia a intronizácia 18. novembra 2012 v katedrálnom chráme svätého Alexandra Nevského v Prešove.

V júli 2013 viedol delegáciu Českej a Slovenskej pravoslávnej cirkvi na slávnosti venovanej 1025. výročiu tzv. Svätenia Rusi, teda prijatiu kresťanstva na Kyjevskej Rusi z roku 988.

11. januára 2014 bol Rastislav na mimoriadnom sneme v Prešove zvolený za nového metropolitu pravoslávnej cirkvi v českých krajinách a na Slovensku. Kandidoval ako jediný po tom, čo sa arcibiskup pražský Jáchym vzdal kandidatúry a získal 87 % hlasov účastníkov snemu.

Kontroverzie

Legitimita voľby za metropolitu 
Zvoleniu Rastislava za metropolitu v januári 2014 predchádzala mimoriadna synoda 9. decembra 2013. Na tej bol vo funkcii metropolitného správcu nahradený arcibiskup olomoucko-brniansky Simeon Rastislavom. Simeon však vyhlásil, že jeho výmena je neplatná. Simeon následne bojkotoval aj januárový snem v roku 2014, kde bol okrem zvolenia Rastislava za metropolitu tiež vtedajší Simeonov pomocný biskup brnenský Jáchym zvolený za arcibiskupa pražského a českých krajín. Simeon namietal, že jeho pomocný biskup Jáchym sa zúčastnil snemu bez vedomia vlastného biskupa. Naopak, skupina biskupov okolo Rastislava, arcibiskupa michalovsko-košického Juraja a novovymenovaného biskupa pražského Jáchyma, voľbu obhajovala ako legitímnu. 

Podľa ústavy pravoslávnej cirkvi je na ustanovenie biskupa potrebný návrh koncilu, schválený posvätnou synodou kanonických schopností, a potom voľba eparchiálnym zhromaždením dvojtretinovou väčšinou. Ústava nepovoľuje žiadny iný spôsob. Voľbu metropolitu uskutočňuje pravoslávna cirkev z dvoch kandidátov – pražského arcibiskupa a prešovského arcibiskupa. V prípade voľby arcibiskupa Rastislava bol nelegitímny pražský arcibiskup Jáchym nezákonne menovaný synodou zloženou z 3 osôb, pričom Jáchym hlasoval tiež vo svoj vlastný prospech.

Z diplomatického medzinárodného hľadiska predstavitelia Moskovského patriarchátu tvrdili, že bývalý metropolitný správca Simeon sa mal pokúsiť pripojiť autokefálnu cirkev v Česku a na Slovensku ku Konštantínopolskému ekumenickému patriarchátu. Simeon mal ako metropolitný správca na sneme dva hlasy, zatiaľ čo Rastislav, Juraj a Jáchym po jednom hlase (komárňanský biskup Tichon odišiel vo februári 2013 do dôchodku a pražský biskup Kryštof zomrel v apríli 2013). Na presadenie väčšiny mal Simeon na snem údajne pozvať dvoch zástupcov z Ekumenického patriarchátu. Na túto informáciu reagovali Simeonovi oponenti pozvaním dvoch zástupcov z Moskvy, jedným z nich bol metropolita Hilarion. Tým sa zabezpečila potrebná hlasovacia väčšina pre Rastislava.

Po týchto udalostiach boli jednotlivými stranami Ekumenický aj Moskovský patriarchát obviňované zo zasahovania do česko-slovenskej pravoslávnej autokefálie. Metropolita Rastislav bol dokonca začiatkom roka 2014 Ekumenickým patriarchátom uznaný za persona non grata a z tohto dôvodu sa metropolita nezúčastnil Synaxie, pravidelného stretnutia hláv pravoslávnych cirkví v Istanbule v marci 2014.

Patriarcha Bartolomej kritizoval situáciu v Pravoslávnej cirkvi v českých krajinách a na Slovensku v oficiálnom liste ministrovi kultúry Českej republiky. Arcibiskupa Rastislava ako metropolitu uznali spočiatku len Moskovský patriarcha Kirill, Pravoslávna cirkev v Amerike a Antiochijský ortodoxný patriarchát. Pochybnosti boli rozptýlené až vo februári 2016 na osobnom stretnutí metropolitu Rastislava s konštatinopolským ekumenickým patriarchom Bartolomejom.

Bohoslužby v čase pandémie koronavírusu 
Počas prvej vlny pandémie koronavírusu na Slovensku v marci 2020 vydal Rastislav spolu s arcibiskupom michalovsko-košickým Jurajom 10. marca 2020 vyhlásenie, v ktorom v menej pravoslávnej cirkvi odmietol zákaz verejného slávenia bohoslužieb z rovnakého dňa, schválený v protipandemických opatreniach vlády Petra Pellegriniho. Rastislav argumentoval, že: „sv. Eucharistia nebola, nie je a nikdy nebude príčinou choroby a smrti, ale práve naopak – je ustavičným zdrojom nového života v Christovi, odpustenia hriechov a uzdravenia duše a tela.“ Premiér toto rozhodnutie ostro kritizoval ako sebectvo cirkvi. Biskupi nakoniec ustúpili a 11. marca 2020 súhlasili so zrušením bohoslužieb do 23. marca 2020.

Osobný život 
Rastislav hovorí plynule rusky, grécky a pasívne ovláda nemecký, poľský a srbský jazyk.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka metropolitu

Osobnosti zo Sniny
Slovenské osobnosti ukrajinského pôvodu
Slovenskí pravoslávni biskupi
Slovenskí pravoslávni predstavitelia
Slovenskí pravoslávni metropolitovia
Absolventi Pravoslávnej bohosloveckej fakulty Prešovskej univerzity v Prešove