joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Gajc

Gajc je prírodná rezervácia v oblasti Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Bratislava II v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v rokoch 1988, 2003, 2005 na rozlohe 62,7200 ha a zaradené do 4. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Účelom vyhlásenia prírodnej rezervácie je zabezpečenie ochrany biotopu stepnej vegetácie bezprostredne hraničiacej s lužným lesom.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodné rezervácie Gajc, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Bratislava II
Podunajské Biskupice
Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Kopáčsky ostrov

Kopáčsky ostrov je prírodná rezervácia v oblasti Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Bratislava II v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1976 na rozlohe 82,6200 ha a zaradené do 5. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: chránené územie je vyhlásené na ochranu mozaiky špecifických stepných a lesostepných spoločenstiev a ukážok lesných spoločenstiev lužných porastov a na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 

 Prírodné rezervácie Kopáčsky ostrov, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Bratislava II
Podunajské Biskupice
Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Topoľové hony

Topoľové hony alebo Jegeneš sú prírodná rezervácia v oblasti Dunajské luhy.

Nachádzajú sa v okrese Bratislava II v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1988 na rozlohe 60,0600 ha a zaradené do 5. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Ochrana suchomilných panónskych dúbrav a rastlinných spoločenstiev s klokočom perovitým (Staphylea pinnata L.).

Dopravné spojenie

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Topoľové hony, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Bratislava II
Podunajské Biskupice
Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Fialková dolina

Fialková dolina je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty.

Nachádza sa v okrese Bratislava IV v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 20,5879 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.  Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. Nachádza sa v Chránenej krajinnej oblasti Malé Karpaty.

Predmetom ochrany je: Územie v juhozápadnej časti Malých Karpát. Geologickým podkladom je kryštalinikum, dolina vznikla na zlomovej línii - ukážka klesania a vyzdvihovania blokov. V strednej časti má charakter kaňonu. Zachovalé dubovo-hrabové lesy, vzácne druhy rastlín, najmä vstavačovitých.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Fialková dolina, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Bratislava IV
Chránená krajinná oblasť Malé Karpaty
Devín
Štokeravská vápenka

Štokeravská vápenka je prírodná rezervácia v oblasti Bratislava.

Nachádza sa v okrese Bratislava IV v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1993 na rozlohe 12,7085 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Územie predstavuje nálezisko zvyškov mnohých stavovcov. K unikátnym nálezom patria zvyšky opice. Na trávnatých svahoch rastie vzácna, vzrastom najvyššia orchidea, jazýčkovec jadranský.

Štokeravská vápenka je územie európskeho významu v správe štátnej ochrany prírody Správa CHKO Dunajské luhy.

Územie bolo vyhlásené opatrením z 29. novembra 2018, uverejneným v čiastke 6/2018 Vestníka MŽP SR, ktorým sa mení a dopĺňa národný zoznam území európskeho významu vydaný výnosom MŽP SR č.3/2004-5.1  z roku 2004, ktorým sa vydáva národný zoznam území európskeho významu v znení opatrenia č. 1/2017. Medzi územia európskeho významu bolo zaradené s identifikačným kódom SKUEV0502 Štokeravská vápenka. s rozlohou 12,68 ha s nadmorskou výškou od 195 do .

Navrhované územie európskeho významu schválila Európska komisia dňa 28. novembra 2019 rozhodnutím Komisie ES 2020-98, ktorým sa podľa smernice Rady 92/43/EHS prijíma aktualizovaný zoznam území európskeho významu v panónskom biogeografickom regióne. 

V území platí 4. stupeň ochrany.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodné rezervácie Štokeravská vápenka, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Bratislava IV
Dúbravka (Bratislava)
Devínska Nová Ves
Paleontologické lokality na Slovensku
Územia európskeho významu na Slovensku
Dunajské ostrovy

Dunajské ostrovy sú prírodná rezervácia v oblasti Bratislava.

Nachádzajú sa v okrese Bratislava V v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v rokoch 2002 a 2007 na rozlohe 219,7100 ha a zaradené do 5. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: PR je vyhlásená z dôvodu zabezpečenia ochrany biotopu lužného lesa a biotopu mokradí, ako aj typického rázu lužnej krajiny. Výskyt mnohých živočíšnych druhov, hlavne avifauny. Jadro biocentra nadregionálneho významu, významná genofondová plocha.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Dunajskej ostrovy, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Bratislava V
Rusovce
Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Ostrovné lúčky

Ostrovné lúčky sú prírodná rezervácia v oblasti Dunajské luhy.

Nachádzajú sa v okrese Bratislava V v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1988 na rozlohe 54,9300 ha a zaradené do 4. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Chránené územie je zriadené na ochranu zriedkavej flóry, zachovalých lesostepných spoločenstiev a lužného lesa Podunajskej nížiny.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodné rezervácie Ostrovné Lúčky, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Bratislava V
Čunovo
Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Borovicový lesík

Borovicový lesík je chránený areál v oblasti Bratislava.

Nachádza sa v okrese Bratislava I v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené a novelizované v rokoch 1982 a 2002 na rozlohe 0,8012 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Chránený areál je vyhlásený z dôvodu zabezpečenia ochrany dubovo-hrabového lesa ako voľného pokračovania chráneného areálu Horský park a zvyšku rozsiahleho lesného porastu, v minulosti rozprestierajúceho sa cez Machnáč až po Mlynskú dolinu.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Borovicový lesík, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Iné projekty

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Bratislava I
Staré Mesto (Bratislava)
Zeleň pri Vodárni

Zeleň pri Vodárni je chránený areál v oblasti Bratislava.

Nachádza sa v okrese Bratislava I v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982 na rozlohe 0,2348 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Ochrana porastu líp a borovíc čiernych.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Chránený areál Zeleň pri vodárni, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Bratislava I
Staré Mesto (Bratislava)
Bajdeľ

Bajdeľ je chránený areál v oblasti Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Bratislava II v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 8,6800 ha a zaradené do 4. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Chránené územie je vyhlásené za účelom sledovania vývoja porastu topoľa bieleho (Populus alba) na Podunajskej nížine v blízkosti Bratislavy, dôležitého z vedeckovýskumného a náučného hľadiska. Je to pôvodný tvrdý lužný les - brestová jasenina - s charakteristickým bylinným podrastom.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Chránený areál Bajdel, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Bratislava II
Podunajské Biskupice
Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Poľovnícky les (chránený areál)

Poľovnícky les je chránený areál v oblasti Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Bratislava II v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 7,5 ha a zaradené do 4. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Chránené územie je zriadené za účelom sledovania vývoja porastov topoľa bieleho (Populus alba) na Podunajskej nížine, dôležitých z vedeckovýskumného a náučného hľadiska.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Poľovnícky les, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Bratislava II
Podunajské Biskupice
Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Hrabiny (chránený areál)

Hrabiny sú chránený areál v oblasti Bratislava.

Nachádzajú sa v okrese Bratislava V v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2002 na rozlohe 7,0500 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Ochrana lokality výskytu najväčšej známej populácie kriticky ohrozeného a vzácneho rastlinného druhu kozinca drsného (Astragalus asper Wulfen ex. Jacq.), ako jedinej na Slovensku a prírodne hodnotného územia lužného lesa v dotyku so silne urbanizovaným prostredím.

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Hrabiny, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Bratislava V
Petržalka
Jarovská bažantnica

Jarovská bažantnica je chránený areál v oblasti Bratislava.

Nachádza sa v okrese Bratislava V v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2001 na rozlohe 78,2579 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: CHA je vyhlásený z dôvodu významnosti ako prvku ekologickej stability v poľnohospodárskej a urbanizovanej krajine a ako jediný kompaktne zachovaný barokový krajinný útvar.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Chránený areál Jarovská Bažantnica, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Bratislava V
Jarovce
Lesné diely

Lesné diely sú chránený areál v oblasti Bratislava.

Nachádzajú sa v okrese Bratislava IV v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2001 na rozlohe 0,5250 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Chránený areál je vyhlásený z dôvodu zabezpečenia ochrany lokality výskytu chránených druhov rastlín, najmä kriticky ohrozeného listnatca jazykovitého (Ruscus hypoglossum).

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Chránený areál Lesné diely, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Bratislava IV
Karlova Ves
Kozlinec

Kozlinec je prírodná rezervácia v katastri Hornej Mičinej, v okrese Banská Bystrica.

Polohopis 
Prírodná rezervácia sa nachádza v približnej nadmorskej výške 550 metrov., približne 3 km západne vzdušnou čiarou od stredu Hornej Mičinej a približne 4,5 km juhovýchodne vzdušnou čiarou od Námestia SNP v Banskej Bystrici.

Prírodná rezervácia 
Rozloha rezervácie je 92 700 m², ochranné pásmo nie je stanovené. Ochranný stupeň je číslo 5. Pamiatka bola vyhlásená v roku 1967, v roku 1999 bola opäť vyhlásená Krajským úradom v Banskej Bystrici 	Všeobecne záväznou vyhláškou č.18/1999 z 11. augusta 1999. Účelom je ochrana „lokality s izolovaným výskytom duba plstnatého (Quercus pubescens) v podmienkach blízkych pôvodnej porastovej štruktúre.“. Chránený areál spravuje Štátna ochrana prírody stredisko CHKO Poľana. Kozlinec nie je súčasťou VCHÚ.

V blízkosti prírodnej rezervácie vedie  žltá turistická značka z Hornej Mičinej do Vlkanovej.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Kozlinec na enviroportal.sk
 Poloha na turistickej mape

Prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Chránené územia v okrese Banská Bystrica
Horná Mičiná
Chránené územia bez príslušnosti k VCHÚ
Ľubietovský Vepor

Ľubietovský Vepor je národná prírodná rezervácia v katastri Ľubietovej, v okrese Banská Bystrica. Je súčasťou CHKO Poľana.

Polohopis 
Národná prírodná rezervácia sa nachádza na vrchnej časti Vepora () a Hrbu (), od nadmorskej výšky približne 1000 až po vrchol Vepora., približne 7,7 km juhovýchodne vzdušnou čiarou od stredu Ľubietovej

Prírodná rezervácia 
Rozloha rezervácie je 2 368 793 m², ochranné pásmo nie je stanovené. Ochranný stupeň je číslo 5. Pamiatka bola vyhlásená v roku 1967, v roku 2003 bola posledne novelizovaná Krajským úradom v Banskej Bystrici Všeobecne záväznou vyhláškou č. 7/2003 z 31. marca 2003 s účinnosť od 1. júla 2003. Účelom ochrany sú „vrcholové spoločenstvá jedľových bučín masívu Ľubietovského Vepra v rozsiahlej oblasti smrekových monokultúr a v území ovplyvňovanom poľnohospodárstvom. NPR predstavuje jedno z najväčších jadier Biosférickej rezervácie Poľana.“ Chránený areál spravuje Štátna ochrana prírody stredisko CHKO Poľana, ktorého je súčasťou.

Prístup 
Prístup je možný  modrou a následne  červenou značkou z Ľubietovej.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Ľubietovský Vepor na enviroportal.sk
 Poloha na turistickej mape

Národné prírodné rezervácie v Banskobystrickom kraji
Chránené územia v okrese Banská Bystrica
Chránená krajinná oblasť Poľana
Ľubietová
Veporské skalky

Veporské skalky je prírodná pamiatka v katastri Ľubietovej, v okrese Banská Bystrica. Je súčasťou CHKO Poľana.

Polohopis 
Prírodná pamiatka sa nachádza na južnom svahu Vepora (), v nadmorskej výške približne  až ,, približne 8,2 km juhovýchodne vzdušnou čiarou od stredu Ľubietovej.

Prírodná pamiatka 
Rozloha pamiatky je 52 200 m², ochranné pásmo nie je stanovené. Ochranný stupeň je číslo 4. Pamiatka bola vyhlásená v roku 1981 podľa Uznesenia Okresného národneého výboru v Banskej Bystrici č. 27/1981-ONV z 29. apríla 1981 a z neho vyplývajúceho Nariadenie ONV VZV KÚ v B. Bystrici č. 6/2003 zo 4. marca 2003 - 4. stupeň ochrany. Účelom ochrany je „skalný výtvor charakteru hradieb [ktorý] predstavuje ojedinelý príklad geomorfolog.útvaru tohto charakteru v sopeč. horninách v rámci celého Slovenska. Je predurčený na bohatšie využitie i v rámci náučných trás vo vulkanickom komplexe Poľany.“ Chránený areál spravuje Štátna ochrana prírody stredisko CHKO Poľana, ktorého je súčasťou.

Prístup 
Neďaleko chráneného územia sa nachádza  červená turistická značka.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Veporské skalky na enviroportal.sk
 Poloha na turistickej mape

Prírodné pamiatky v Banskobystrickom kraji
Chránené územia v okrese Banská Bystrica
Chránená krajinná oblasť Poľana
Ľubietová
Abrod

Abrod je národná prírodná rezervácia v oblasti Záhorie.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Veľké Leváre, v okrese Malacky, ktorá leží v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1964 za národnú prírodnú rezerváciu na rozlohe 92 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené. Rezervácia je súčasťou CHKO Záhorie. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: Lokalita slatinnej vegetácie s vedecky významnými rastlinnými spoločenstvami a reliktnými a vzácnymi druhmi rastlín. Významná ornitologická lokalita. Využité je ako vedeckovýskumný objekt.

Živočíšstvo 
V prírodnej rezervácii Abrod žijú mnohé živočíšne druhy. Niektoré druhy vtáctva, ktoré sú aj natrvalo prítomné ale aj tie, ktoré len prezimujú, ako príklad jastrab veľký, sokol myšiar,kaňa sivá,kaňa močiarna, škovránok poľný, trsteniarik bahenný, vrana čierna, kačica divá, kačica chrapačka,hus divá, prepelica poľná, chrapkáč poľný, stehlík čízavý, bocian biely, rybárik riečny či sýkorka chocholatá.

Medzi druhy obojživelníkov žijúce v oblasti patrí ropucha bradavičnatá. Medzi druhy cicavcov nachádzajúce sa v tejto oblasti patrí bobor európsky a netopier obyčajný. Medzi druhy rýb príklad lopatka dúhová, čík európsky a medzi bezstavovce patrí príklad roháč veľký, bystruška potočná či pižmovec hnedý.

Rastlinstvo 
V súčasnosti sa Abrod skladá hlavne z plôch s purpurovou trávou. Abrod je najväčší komplex tohto typu močiarov na Slovensku. Tento biotop spolu s pozostatkami vápenatých slatín a nížinných slaných lúk tvoria hlavný predmet ochranného pásma. Abrod je tiež dôležitým biotopom pre výskyt mnohých vzácnych a ohrozených druhov flóry na Slovensku. Oblasť je známa ako významná botanická lokalita prinajmenšom od roku 1923. Je to jediná lokalita na Slovensku s životaschopnými populáciami močiarov ako príklad lat. Schoenus nigricans alebo ranná močiarna orchidea. Okrem týchto a ďalších 116 ohrozených druhov rastlín vytvára oblasť aj útočisko pre niekoľko ďalších rastlinných druhov, ako sú orchidey, príklad lat. Anacamptis palustris, Achillea asplenifolia a ďalšie.  Medzi ďalšie bežné rastliny patrí Cirsium brachycephalum.

Rekreácie 
Najľahší prístup k lokalite je zo stanice Závod, odkiaľ vedie úzka asfaltová cesta pozdĺž železnice k hranici lokality. Prechádzky môžu byť vykonané v rozsiahlych borovicových lesoch v okolí prírodnej rezervácie.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Abrod, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

http://zahorie.info/narodna-prirodna-rezervacia-abrod-velke-levare/

Národné prírodné rezervácie v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Malacky
Veľké Leváre
Apálsky ostrov

Apálsky ostrov je národná prírodná rezervácia v oblasti Dunajské luhy.

Nachádza sa v katastrálnom území mesta Komárno v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené a novelizované v rokoch 1954 a 2002 na rozlohe 85,9746 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Chránené územie je vyhlásené z dôvodu zabezpečenia ochrany spoločenstiev vŕbovo-topoľového a nížinného lužného lesa vo vysokej fáze sukcesie, s predpokladom autonómneho vývoja týchto spoločenstiev a s výskytom mnohých vzácnych, ohrozených a chránených lužných a mokraďových druhov flóry a fauny.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Apálsky ostrov, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Nitrianskom kraji
Chránené územia v okrese Komárno
Komárno
Bábsky les

Bábsky les je národná prírodná rezervácia v oblasti Ponitrie.

Nachádza sa v okrese Nitra v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1966 na rozlohe 30,3900 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Chránené územie predstavuje vzácny zvyšok prirodzeného lesného spoločenstva na černozemi v poľnohospodársky intenzívne využívanej krajine na Trnavskej tabuli. Ako vedecký doklad vývoja lesov v geologickej minulosti môže byť využívané na prírodovedecký a lesný výskum.

V prírodnej rezervácii sa zachovali pôvodné spoločenstvá dubovo-hrabových lesov s druhmi mednička jednokvetá (Melica uniflora), marinka voňavá (Asperula odorata), reznačka mnohosnubná (Dactylis polygama) a ostrica chlpatá (Carex pilosa). Ďalej sú to spoločenstvá hrabových javorín a drieňových dúbrav.

Chránené územie Veľký Báb sa vyznačuje bohatou entomofaunou. Žije v ňom bystruška menlivá (Carabus scheidleri), húseničiar hnedý (Calosoma inquisitor), bystruška (Carabus monilis) a mnohé iné. Z chránených druhov živočíchov možno spomenúť aspoň rosničku stromovú (Hyla arborea), ropuchu obyčajnú (Bufo bufo), myšiarku ušatú (Asio otus), kukučku obyčajnú (Cuculus canorus) a jastraba veľkého (Accipiter gentilis).

Referencie

Literatúra 
 BALLA, Š. a kol. 1979. Nitra a okolie. 1. vyd. Bratislava : Šport, 1979. 184 s. S. 95–96.

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Bábsky les, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Nitrianskom kraji
Chránené územia v okrese Nitra
Báb (okres Nitra)
Becherovská tisina

Becherovská tisina je národná prírodná rezervácia, ktorú spravuje ŠOP - regionálna správa Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Becherov v okrese Bardejov v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1954 a novelizované v rokoch 1984 a 1988 na rozlohe 24,13 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. 

Predmetom ochrany je: NPR je vyhlásená na ochranu najväčšieho pôvodného výskytu chráneného tisu obyčajného (Taxus baccata) vo flyšovej oblasti Karpát na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Becherovská tisina, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Prešovskom kraji
Chránené územia v okrese Bardejov
Becherov
Pramenisko Tople

Pramenisko Tople je národná prírodná rezervácia, ktorú spravuje ŠOP - regionálna správa Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Livovská Huta v okrese Bardejov v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2002 na rozlohe 28,66 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: Pramenisko rieky Topľa s prirodzenými porastami jedľobučín a horských lúk v pohorí Čergov.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Pramenisko Topľa, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Prešovskom kraji
Chránené územia v okrese Bardejov
Livovská Huta
Regetovské rašelinisko

Regetovské rašelinisko je národná prírodná rezervácia, ktorú spravuje ŠOP - regionálna správa Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Regetovka v okrese Bardejov v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1979 na rozlohe 2,5519 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany. 

Predmetom ochrany je: Ochrana ojedinelých zachovalých rašeliniskových spoločenstiev s výskytom viacerých zriedkavých a vzácnych druhov rastlín na vedeckovýskumné ciele. Veľmi vzácny diablik močiarny (Calla palustris) má tu jediné nálezisko na východnom Slovensku.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Regetovské rašelinisko, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Prešovskom kraji
Chránené územia v okrese Bardejov
Regetovka
Mechové jezírko (Krkonoše)

Mechové jezírko je jazierko, ktoré sa nachádza v moréne údolie Kotelského potoka pod Kotelními jamami v Krkonošskom národnom parku v okrese Semily v Krkonošiach. Je to jediné ľadovcové jezero na českej strane Krkonôš. Leží 1km severoseverozápadne od osady Dolní Mísečky. Je hradené morénou. Jazierko má rozlohu 460 až 480m². Dosahuje hĺbky približne 0,8 až 1,2m. Leží v nadmorskej výške 930m.

Ochrana 
Od júna 1985 až do roku 2009 bolo Mechové jezírko a jeho okolie prírodnou pamiatkou. Prvého februára uvedeného roku bola začlenená do  Krkonošského národného parku a tým stratila svoj status pamiatky.

Vodný režim 
Jazierkom preteká Kotelský potok. Pri nízkom stave vody vysychá.

Prístup 
Jazierko je prístupné od parkoviska v Dolných Mísečkách, voľný prístup verejnosti však vzhľadom k ochrane prírody nie je povolený.

Flóra a fauna 
Silne zarastá machorastami Sphagnum cf. majus

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam chránených území v okrese Semily

Externé odkazy 
 Mechové jazierko
 Liberecký kraj

Literatúra 
 Ottova Encyklopédia, Česká republika, Zemepis, Mechové jazierko, Ottovo nakladateľstvo Praha, 2006 ISBN 80-7360-456-6
 Krkonoše, Súbor turistických máp 1: 50000, Mechové jazierko, TRASA, spol. s r.o. KČT Praha, 2005 ISBN 80-7324-065-3

Poznámky

Zdroj 

Zrušené prírodné pamiatky v Česku
Chránené územia v okrese Semily
Jazerá v Česku
Povodie Jizery
Krkonošský národný park
Belianske lúky

Belianske lúky sú národná prírodná rezervácia, ktorú spravuje TANAP.

Nachádzajú sa v okrese Kežmarok v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1983 na rozlohe 89,4206 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Jediné väčšie nedotknuté rašelinisko Popradskej kotliny. Záujmová sféra zachovania krovinných biocenóz s veľkým krajinárskym významom v podtatranskej poľnohospodárskej krajine. Zriedkavé lúčne a slatinné fytocenózy so vzácnymi taxónmi.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Belianske lúky, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Prešovskom kraji
Chránené územia v okrese Kežmarok
Spišská Belá
Rašeliniská na Slovensku
Chránené územia Tatranského národného parku
Bokšov

Bokšov je národná prírodná rezervácia, ktorú spravuje ŠOP - regionálna správa Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Veľká Lodina v okrese Košice - okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené a novelizované v rokoch 1954 a 1988 na rozlohe 146,71 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: NPR je vyhlásená na ochranu zachovalých vzácnych lesných (bučín) a skalných biocenóz na vápencoch Čiernej hory so škumpou vlasatou (Cotinus coggygria). Predstavuje hrebeň ostrého hradu a SV vápencové svahy, spadajúce do údolia Hornádu.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Bokšov, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Košice-okolie
Veľká Lodina
Filmografia Moniky Hilmerovej

Filmografiu Moniky Hilmerovej zastupuje v distribúcii dvanásť celovečerných hraných filmov, na poli krátkometrážnej kinematografie boli jej príspevky zaznamenané v troch prípadoch. V rámci televízneho formátu bola bez ohľadu na metráž filmu obsadená do dvadsiatich hraných snímkov a dvanástich seriálov vrátane dvoch minisérií, dvoch  antológií i sitkomov; jeden titul predstavuje TV záznam divadelnej inscenácie.

Filmografia

Film

Televízia

Divadlo

Poznámky

Referencie

Externé odkazy 
 Filmografia Moniky Hilmerovej v databáze AllMovie
 Filmografia Moniky Hilmerovej v databáze Kinobox 
 Filmografia Moniky Hilmerovej v databáze ČSFd
 Filmografia Moniky Hilmerovej v databáze FDb
 Filmografia Moniky Hilmerovej v databáze IMDb
 Filmografia Moniky Hilmerovej v databáze SFd

Filmografia
Hilmerová, Monika
MKS Cracovia

MKS Cracovia je poľský futbalový klub. Sídli v meste Krakov.

Športové úspechy 

 Ekstraklasa (5): 1921, 1930, 1932, 1937, 1948.
 Víťaz Poľského pohára (1): 2019/20.
 Super poľsky (1): 2020.

Známi hráči 

  Józef Ciszewski
  Marek Citko
  Ludwik Gintel
  Erik Jendrišek
  Andrzej Niedzielan
  Saidi Ntibazonkiza
  Arek Radomski
  Deniss Rakels
  Tomasz Rząsa
  Grzegorz Sandomierski
  Leon Sperling
  Antoni Szymanowski

Iné projekty

Externé odkazy 
  Oficiálna webstránka 
 MKS Cracovia (terazpasy.pl) 
 MKS Cracovia (90minut.pl) 

Poľské futbalové kluby
Futbalové kluby založené v 1906
Chránená krajinná oblasť Jizerské hory

Chránená krajinná oblasť Jizerské hory bola vyhlásená v r. 1967 (s účinnosťou od 1. 1. 1968) na území okresov Liberec, Jablonec nad Nisou a Semily. Rozkladá sa na väčšej časti plochy Jizerských hôr a na východe priamo susedí s Krkonošským národným parkom. Jej dnešná výmera je , z toho  lesnej pôdy. Rozkladá sa v nadmorskej výške 320-1124 m (výškový rozdiel je 804 m). Táto CHKO je jednou z najstarších v Česku. Sídlo jej správy je v Liberci.

Z histórie 
V rokoch vyhlásenia Chránenej krajinnej oblasti došlo k postupnej devastácii lesov v Jizerských horách. Zo začiatku pre prevádzku nových uhoľných elektrární (exhaláty, popolček) na nemeckej a poľskej strane hôr, potom niekoľko epidémií lesných škodcov a nakoniec ťažká mechanizácia lesných závodov. K pozvoľnej náprave, obnove lesa dochádza až po roku 1990. Proces obnovy však brzdí rozvoj motorizácie.

Chránené územia v CHKO

Národná prírodná rezervácia 
 NPR Jizerskohorské bučiny (vyhlásená v roku 1999 spojením a rozšírením dovtedy samostatných NPR Frýdlantské cimbuří, Paličník, Poledník, Stržový vrch, Špičák, Štolpichy a Tišina)
 NPR Rašeliniště Jizery
 NPR Rašeliniště Jizerky

Celková plocha NPR činí 3082 ha, z toho pripadá 1824 ha (tj. 59%) na ochranné pásmo, zvyšok (41%) na tzv. Jadrové územia, teda bývalé alebo doteraz existujúce už uvedené NPR.

Prírodné rezervácie 
 PR Bukovec 
 PR Černá hora 
 PR Černá jezírka
 PR Jedlový důl 
 PR Klečové louky
 PR Klikvová louka 
 PR Malá Strana
 PR Na Čihadle
 PR Nová louka
 PR Prales Jizera
 PR Ptačí kupy
 PR Rybí loučky
 PR Vápenný vrch

Celková plocha PR je 617 ha, z toho pripadá 197 ha (32%) na ochranné pásmo

Prírodné pamiatky 
 PP Klečoviště na Smrku 
 PP Na kneipě
 PP Pod Dračí skálou
 PP Pod Smrkem
 PP U posedu
 PP Vlčí louka
 PP Quarré
 PP Tichá říčka
 PP Fojtecký mokřad
 PP Jindřichovský mokřad
 PP Čierna Desná
 PP Tesařov

Celková plocha PP bola cez 24 ha.

Prírodné pomery

Geológia a pôdne pomery 
Väčšinu územia CHKO Jizerské hory tvoria horniny Krkonošsko-jizerského plutónu, ktorý je tvorený granitom niekoľkých typov. Chemizmus granitov ovplyvňuje geomorfológiu aj zloženie vegetačného porkyvu, čo dáva Jizerským horám jedinečný charakter. Na niekoľkých miestach sú granity prestúpené mladšími vulkanitmi treťohornej doby (napr. Bukovec), okrajové časti plutónu sú metamorfované (mramor na Vápennom vrchu, kryštalické bridlice v okolí Smrka).
Oblasť je vystavená dlhotrvajúcemu zvetrávaniu, čo podmieňuje jej charakter. V oblasti je veľké množstvo balvanov a kamenných morí.

Referencie

Pozri aj 
 Jizerské hory
 Zoznam chránených území v okrese Liberec
 Zoznam chránených území v okrese Jablonec nad Nisou
 Zoznam chránených území v okrese Semily

Iné projekty

Externé odkazy 
 CHKO Jizerské hory
 Na stránke AOPK ČR

Zdroj 

 
Jizerské hory
Jizerské hory
Chránené územia v okrese Liberec
Chránené územia v okrese Jablonec nad Nisou
Chránené územia v okrese Semily
Tchien-kung 2

Tchien-kung 2 ( – Tchien-kung er chao; doslova: „Nebeský palác číslo dva“) bola čínska kozmická stanica, ktorá vznikla v rámci programu Tchien-kung. Tchien-kung 2 mal pôvodne vyštartovať v roku 2015, aby nahradil stanicu Tchien-kung 1, ktorá bola na obežnej dráhe Zeme od septembra 2011. V septembri 2014 bol štart stanice odložený na rok 2016.

Štart kozmickej stanice Tchien-kung 2 sa uskutočnil 15. septembra 2016 o 14:04:12,428 svetového času (UTC) pomocou nosnej rakety Čchang-čeng CZ-2F/T z kozmodrómu Ťiou-čchüan vo Vnútornom Mongolsku. V prvej fáze letu bola stanica neobývaná, pričom 16. októbra 2016 úspešne vyštartovala pilotovaná kozmická loď Šen-čou 11 s dvomi kozmonautmi, ktorí na kozmickej stanici strávili 30 dní.

Dňa 20. apríla 2017 k stanici vyštartovala nepilotovaná nákladná kozmická loď Tchien-čou 1, ktorá do 16. septembra testovala postupy zásobovania stanice, doplňovanie paliva a viaceré ďalšie technológie, ktoré boli potrebné pre stavbu väčšej stanice.

Tchien-kung 2 kontrolovane vstúpil do horných vrstiev atmosféry nad južným Tichým oceánom dňa 19. júla 2019 o 13:06 UTC.

Lety ku stanici 
 Šen-čou 11 – pilotovaný let dvojčlennej posádky
 Tchien-čou 1 – nepilotovaný skúšobný let nákladnej kozmickej lode

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Nová čínská stanice – už letos

Program Tchien-kung
Kozmické stanice
Kozmonautika v 2016
Bujanovská dubina

Bujanovská dubina je národná prírodná rezervácia, ktorú spravuje ŠOP - regionálna správa Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Malá Lodina v okrese Košice - okolie v Košickom kraji v Bujanovských vrchoch. Územie bolo vyhlásené v roku 1966 na rozlohe 88,17 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmet ochrany sa uvádza ako: NPR predstavuje bukovo-dubové a dubovo-bukové lesné spoločenstvá na rule a sprašových príkrovoch juhozápadných svahov údolia Hornádu v Slovenskom Rudohorí. Objekt je určený na využitie pre lesnícky vedecký výskum.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Bujanovská dubina, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Košice-okolie
Malá Lodina
Stručný etymologický slovník slovenčiny

Stručný etymologický slovník slovenčiny je prvý etymologický slovník slovenského jazyka. Vydala ho Veda a má 704 strán. Hoci je v ňom uvedený ako rok vydania 2015, do distribúcie sa dostal až v apríli 2016, keď ho predstavili verejnosti.

Autor 
Autorom je jazykovedec PhDr. Ľubor Králik, CSc., vedecký pracovník Jazykovedného ústavu Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied v Bratislave v rámci oddelenia dejín slovenčiny, onomastiky a etymológie. Slovník spracoval na základe komparatívneho výskumu, analýzy doteraz vydaných etymologických slovníkov slovanských, germánskych, ale aj klasických jazykov indoeurópskeho pôvodu, ďalej rôznych štúdií a aj najnovších poznatkov slovenskej jazykovedy a samozrejme podkladov (rôznych kartoték) svojho pracoviska.

Obsah 
Slovník spracúva najmä slová pôvodné slovenské so slovanským a indoeurópskym pôvodom, mladšie domáce slová, prevzaté slová z iných jazykov (napr. nemčina, maďarčina, čeština), prípadne knižné prevzaté slová (napr. gréčtina, latinčina). V slovníku nájdeme napríklad aj vysvetlenie slov Slovák, Slovensko atp. Podľa autora je vydanie podobného slovníka dôležitý krok ku skutočnému etymologickému výskumu slovenčiny. Autor spracoval slovník ako populárno-vedecký a zahŕňa viac, ako 10 000 slov. Je teda určený nielen pre odborníkov, ale aj pre širšiu laickú verejnosť. Spolu s ďalšími významnými lexikálnymi dielami (napr. Historický slovník slovenského jazyka, Slovník slovenských nárečí ai.) patrí k fundamentálnym dielam slovenskej jazykovedy a etymológie. Etymologický slovník je výborný základ aj na medzinárodný komparatívny výskum slovanských aj iných európskych jazykov.

České etymologické slovníky 
 MACHEK, Václav.  Etymologický slovník jazyka českého a slovenského. Praha, 1957
 MACHEK, Václav.  Etymologický slovník jazyka českého. Praha, 1968, 1971 (2. vyd.)
 HOLUB, Josef – LYER, Stanislav. Stručný etymologický slovník jazyka českého se zvláštním zřetelem k slovům kulturním a cizím. Praha, 1967
 REJZEK, Jiří. Český etymologický slovník. Praha, 2001

Vydania

Referencie

Externé odkazy 
 oficiálna stránka o publikácií
 O rodokmeňoch slov (rozhovor Ľuborom Králikom)

Zdroje 
 
 

Etymológia
Slovenčina
Etymologické slovníky
Publikácie Slovenskej akadémie vied
Anton Frolo

Anton Frolo (* 20. apríl 1934, Ružomberok† 7. apríl 2017) bol slovenský hádzanár, reprezentant Česko-Slovenska.

Kariéra
Najúspešnejší slovenský hádzanár v histórii začínal s hádzanou v Michalovciach, od roku 1953 obliekal ligový dres Tatrana Prešov. Počas vojenskej služby v Dukle Praha prispel k zisku titulu majstra Česko-Slovenska a k triumfu v prvom ročníku Európskeho pohára majstrov. V Prešove hral do roku 1968, potom pôsobil v klube VSŽ Košice najskôr ako hráč, neskôr bol hrajúci tréner a tréner. Košický tím priviedol k dvom titulom majstra Česko-Slovenska. Od roku 1981 do roku 2000 vykonával popri povolaní stredoškolského profesora aj funkciu trénera mládeže vo VSŽ Košice.

Česko-Slovensko reprezentoval na štyroch majstrovstvách sveta, zo všetkých sa vracal s medailou. Po dvoch strieborných a jednej bronzovej medaile zavŕšil úspešnú reprezentačnú kariéru ziskom titulu majstra sveta vo Švédsku 1967. Vo veku 32 rokov bol Frolo najstarším členom víťazného tímu.

Úspechy
 Majstrovstvá sveta
 1967
 1958, 1961
 1964
 víťaz Európskeho pohára majstrov 1957
 majster Česko-Slovenska 1956

Ocenenia
 Hádzanár 20. storočia na Slovensku
 člen Siene slávy slovenskej hádzanej
 Športová legenda (2013)

Referencie

Externé odkazy
 Anton Frolo na forevervszkosice.sk

Slovenskí hádzanári
Osobnosti z Ružomberka
Slovenskí stredoškolskí pedagógovia
Tracy Austinová

Tracy Ann Austin-Holtová (* 12. december 1962, Palos Verdes, Kalifornia, USA) je bývalá americká tenistka, ktorá bola svetovou jednotkou na rebríčku WTA.

Profesionálne kariéra 
Bola jedným z najväčších talentov histórie ženského tenisu. Doteraz drží rekord ako najmladšia víťazka turnaja na okruhu WTA, keď pri zisku titulu v Portlande (1977), mala len 14 rokov a 28 dní.

Najväčších úspech dosiahla na US Open, ktorý dvakrát vo dvojhre vyhrala (1979, 1981). Doteraz je aj najmladšou víťazkou US Open v jeho histórii, keď svoj prvý titul v roku 1979 vyhrala vo veku 16 rokov a 9 mesiacov. Je tiež víťazkou zmiešané štvorhry vo Wimbledone (1980), ktorú vyhrala so svojím bratom Johnom Austinom.
Celkovo vyhrala 35 turnajov – 30 vo dvojhre, 4 vo štvorhre a 1 v mixe.

Svoju profesionálnu kariéru musela predčasne ukončiť kvôli rade opakujúcich sa zranenia.

V roku 1992 bola uvedená do Medzinárodná tenisové siene slávy.

Návraty 
Tracy Austinová sa pokúsila obnoviť svoju kariéru v sezóne 19881989, kedy nastúpila do ôsmich turnajov vo štvorhre a dvoch vo dvojhre. Tento návrat však ukončila takmer smrteľná autonehoda. Druhýkrát sa objavila na ženskom okruhu WTA v sezóne 19931994, ale aj tento návrat bol neúspešný.

Osobný život 
Jej štyria súrodenci Pam, Jeff, Doug a John boli tiež profesionálnymi tenistami. Vydala za Scotta Holta, s ktorým má troch synov.

Zaujímavosti 
Svoj vôbec prvý zápas medzi profesionálkami zohrala vtedy trinásťročná Steffi Grafová na turnaji v Stuttgarte v roku 1982 práve s Tracy Austinovou, ktorá ju porazila 6:4 6:0. Austinová po zápase na adresu ďalšieho veľkého talentu v tenise povedala: „V Amerike máme stovky takých hráčok.“ V roku 1994 sa pri druhom návrate Austinovej obe hráčky opäť stretli na turnaji v Indian Wells. Steffi Grafová z pozície svetovej jednotky jej vtedy uštedrila debakel, keď zvíťazila 6:0 6:0.

Grand Slam

Ženská dvojhra: 2 (2-0)

Víťazka

Iné projekty

Externé odkazy 
 Profil na stránkach WTA 
 Tenisová sieň slávy

Zdroj 

Tenisti USA
Víťazi US Open
Víťazky Fed Cupu
Medzinárodná tenisová sieň slávy
Osobnosti z Kalifornie
Televízni moderátori USA
Calakmul

Calakmul je staré mayské mesto a archeologická lokalita v centrálnej časti Yucatánskeho polostrova v Mexiku v oblasti Peten. Leží v mexickom štáte Campeche približne 200 km juhovýchodne od mesta San Francisco de Campeche a 30 km severne od mexicko-guatemalských hraníc. Je úplne obklopené dažďovým lesom, okolitá oblasť bola vyhlásená rovnomennou biosférickou rezerváciou o rozlohe 7 300 km².

Od roku 2002 je zapísané na zozname Svetového dedičstva UNESCO. V júni 2014 bola ochrana UNESCO rozšírená aj na okolité porasty tropického dažďového lesa.

Mesto hralo významnú úlohu v histórii svojho regiónu viac ako 12 storočí. Je unikátnym príkladom mayskej architektúry a umenia, bolo politickým a náboženským centrom. Je tu možné nájsť pyramídy, stély a mnoho ďalších stavieb. Vďaka svojej centrálnej polohe v rámci mayskej civilizácie je možné v Calakmul pozorovať vplyvy ako severných, tak južných mayských kultúr.

Galéria

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka
 Mapa a fotografie
 mesoweb.com
 Calakmul Epigraphic Research Project, University of Pennsylvania Museum

Zdroj 

Lokality Svetového dedičstva v Mexiku
Archeologické lokality v Mexiku
Bílá skála u Srbské

Prírodná pamiatka Bílá skála severozápadne od dediny Srbská (dnes časť obce Horní Řasnice) je skalný hrebienok tvorený vypreparovanou kremennou žilou pri štátnej hranici s Poľskom. Tento geomorfologický útvar býval kedysi výplňou tektonickej poruchy v okolitých ortorulách. Po ich oderodování vznikol asi 20 metrov široký útvar, ktorý dosahuje maximálnu výšku 20 metrov a na českom území má dĺžku asi 180 metrov (možno však vysledovať jeho pokračovanie aj na poľskej strane).

Chránená oblasť má plochu 0,63 ha a bola vyhlásená v roku 1997.

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam chránených území v okrese Liberec

Iné projekty

Externé odkazy 
 Nariadenie Okresného úradu Liberec o zriadení chráneného územia
 Na stránke Hrady.cz

Zdroj 

Chránené územia v okrese Liberec
Skalné útvary v Česku
Frýdlantská pahorkatina
Horní Řasnice
Srbská
Humenec

Humenec je národná prírodná rezervácia, ktorú spravuje ŠOP - regionálna správa Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce  Veľká Lodina v okrese Košice - okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené a novelizované v rokoch 1953 a 1988 na rozlohe 86,08 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Najbohatšia a na východnom Slovensku najsevernejšia lokalita xerotermnej flóry v povodí Hornádu s priaznivou polohou medzi centrálnymi Karpatmi a Panónskou nížinou. Severnú hranicu rozšírenia tu má napr. jasenec biely, dub plstnatý, dub cerový, jaseň mannový a i.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Humenec, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Košice-okolie
Veľká Lodina
Jasovské dubiny

Jasovské dubiny sú národná prírodná rezervácia, ktorú spravuje ŠOP - S-NP Slovenský kras.

Nachádzajú sa v katastrálnom území obce Jasov v okrese Košice - okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené a novelizované v rokoch 1954 a 1983 na rozlohe 35,1 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: NPR je vyhlásená na ochranu zachovaných prírodných lesných spoločenstiev (bukovo-hrabový a dubovo-bukový les a typická vysokokmenná bučina), miestami prestúpených xerotermnými spoločenstvami, na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.

Referencie

Iné odkazy

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Jasovskej dubiny, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Košice-okolie
Jasov
Sivec

Sivec je národná prírodná rezervácia, ktorú spravuje ŠOP - regionálna správa Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Malá Lodina v okrese Košice - okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené a novelizované v rokoch 1954 a 1988 na rozlohe 169,79 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: NPR je vyhlásená na ochranu biotopov nápadných vápencových skál Čiernej hory nad dolinou Hornádu so strmými svahmi, porastenými zmiešaným lesom (bučinami a vápencovými borinami) a pestrými rastlinnými spoločenstvami. Hniezdiská chráneného vtáctva.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Sivec, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Košice-okolie
Malá Lodina
Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Turniansky hradný vrch

Turniansky hradný vrch predstavuje výraznú vápencovú morfologickú štruktúru v juhovýchodnej časti Zádielskej planiny. Na západe nadväzuje na teleso planiny výrazným sedlom (295,5 m n. m.) a na juhu prechádza do pahorku Gyũr, ktorý sa ponára do sedimentov Turnianskej, resp. Košickej kotliny. Má status národnej prírodnej rezervácie, ktorú spravuje ŠOP - S-NPBR Slovenský kras. Je turisticky často navštevovaný, keďže na vrchole (374,1 m n. m.) je situovaná zrúcanina Turnianskeho hradu, a zároveň ponúka malebné výhľady na 5 planín Slovenského krasu, do Turnianskej kotliny, resp. do Košickej kotliny, na Abovskú pahorkatinu, Slanské vrchy a pahorkatinu Cserehát v Maďarsku. Geologicky ho budujú spodnotriasové bridlice a vápence stredného triasu. Má význam aj ako speleologická lokalita; v jeho stráňach sa nachádzajú dve korózne priepasti (Priepasť v Turnianskom hradnom vrchu a Machová priepasť v Hradnej stráni) a pravdepodobne relikt paleoponoru. Okrem toho predstavuje významný xerotermný faunistický (jašterica zelená, jašterica múrová, užovka hladká ap.) i floristický biotop, a takisto krajinno-ekologický i estetický prvok na rozhraní geomorfologických celkov Košická kotlina a Slovenský kras. 

Nachádza sa v katastrálnom území obce Turňa nad Bodvou v okrese Košice - okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1964 na rozlohe 13,79 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: NPR predstavuje skrasovatenú lokalitu vzácneho endemického rastlinného druhu - rumenice turnianskej (Onosma tornensis, endemit Slovenského krasu) a vzácny krajinársko-estetický, osvetovo-výchovný a turistický objekt.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Turniansky hradný vrch, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Košice-okolie
Turňa nad Bodvou
Hradné vrchy na Slovensku
Vozárska

Vozárska je národná prírodná rezervácia, ktorú spravuje ŠOP - regionálna správa Prešov.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Malá Lodina v okrese Košice - okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1966 na rozlohe 76,6300 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: CHÚ predstavuje význačné spoločenstvá skupín lesných typov bukového stupňa severných vápencových svahov údolia Hornádu v Slovenskom Rudohorí. Využíva sa ako výskumný objekt pre potreby lesného hospodárstva.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Vozárska, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Košice-okolie
Malá Lodina
Malý Milič (národná prírodná rezervácia)

Malý Milič je národná prírodná rezervácia, ktorú spravuje ŠOP - regionálna správa Prešov.

Nachádza sa v okrese Košice - okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené a novelizované v rokoch 1950 a 1986 na rozlohe 14,0500 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: národná prírodná rezervácia je vyhlásená na ochranu typických pralesovitých porastov Miliča v Slanských vrchoch v dubovo-bukovom a bukovom vegetačnom stupni, dôležitých z vedecko-výskumného, náučného a kultúrno-výchovného hľadiska. Skalná ostroha Malého Miliča so skalnatými stenami a suťami a hniezdami dravých vtákov.

Referencie

Pozri aj 
 Veľký Milič (národná prírodná rezervácia)
 Veľký Milič (vrch)
 Miličská skala
 Marocká hoľa

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Malý Milič, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Košice-okolie
Skároš
Slanská Huta