Veda

Veda je jedna z foriem osvojovania si sveta človekom, ktorej produktom sú teoreticky systematizované objektívne poznatky alebo súbor poznatkov nachádzajúcich sa v zdôvodnenom kontexte. Súčasná veda vychádza z pozorovania, alebo experimentu, pričom tieto musia byť opakovateľné a voľne prístupné. Zmyslom tejto činnosti je formulovanie hypotéz, vyvodzovanie predpovedí a napokon ich testovanie. Ak sa predpovede potvrdia, a hypotéza je vnútorne konzistentná, stáva sa teóriou (do jednej teórie sa obyčajne spája väčšie množstvo hypotéz).

Na vedu sa kladie požiadavka objektivity, pravdivosti a metodickosti (prípadne aj terminologickej jednoznačnosti). 

Veda je predmetom skúmania radu metavedných disciplín, napr. filozofie vedy, logiky, teórie vedy a i. 
Výrazom „veda“ sa niekedy skrátene označuje vedný odbor.

Vznik vedy 
Základom pre vznik vedy bola voľnosť a kritickosť myslenia, ktoré sa objavili vo filozofii antického Grécka. Filozofia v tom čase zahrňovala všetky súčasné objekty vedeckého výskumu. Gréci svoje názory vyvodzovali z pozorovania a logiky. Moderná veda však vznikla až v 17. storočí, keď bádatelia začali používať experiment a overovať svoje tvrdenia. Postupne sa z filozofie vyčlenili všetky súčasné vedecké odbory.

Dejiny vedy

Financovanie vedy 
Slovensko v 2020 dalo 0.91 % HDP na vedu a vývoj, pre porovnanie Česko dalo 1.99%, Rakúsko 3.20%, a Južná Kórea 4.81%.

Delenie vedy 
Vedy môžeme rozdeliť na formálne (abstrakné), ktoré sa zaoberajú vzťahmi (ako napr. matematika) a reálne (empirické), ktoré majú konkrétne objekty výskumu. Na základe odlišných objektov výskumu a metodologických postupov môžeme v súčasnosti vedy ďalej rozlišovať na prírodné a humanitné (spoločenské). Prírodné vedy sa zaoberajú objektmi a javmi, v ktorých človek má len vedľajšiu funkciu, alebo je chápaný ako súčasť živočíšnej ríše. Humanitné vedy sa naopak zaoberajú ľuďmi a ich spoločenstvom. Každá z vied, si pritom môže preberať určité postupy a výsledky z iných vied. Vedné odvetvia jednotlivých vied, ktoré sa zaoberajú využitím vedeckých poznatkov v praxi nazývame aplikované.

Systém vied  
 Prírodné vedy:
 matematika (v tomto prípade je zaradenie sporné, pozri nižšie)
 fyzika
 astronómia
 chémia
 biológia
 ekológia
 geológia

 Humanitné vedy
 psychológia
 sociológia
 história
 estetika
 kulturológia
 lingvistika
 politológia
 ekonómia

 Aplikované vedy
 pedagogika
 medicína
 farmakológia
 poľnohospodárske vedy
 právo
 knižničná a informačná veda
 logistika
 architektúra
 technológia
 genetika/génové inžinierstvo
 Interdisciplinárne vedy
 informatika – zaoberá sa vlastnosťami informácií, ich spracovaním a využitím v praxi
 kognitívna veda – využíva psychológiu, neurobiológiu aj matematiku
 antropológia – je čiastočne prírodnou a čiastočne humanitnou vedou
 geografia – veda na hraniciach medzi prírodnými, spoločenskými a technickými disciplínami

 Vedy s problematickým zaradením
 matematika – jej zaradenie je filozofickým problémom. Je abstraktnou vedou, aj technickou vedou, niekedy je zaraďovaná medzi prírodné vedy, ale chýba jej reálny objekt výskumu – ide v istom zmysle skôr o „vedu o metódach výskumu“.
 filozofia – jej vedeckosť je dosť sporná; vychádza z logiky, ale nemá metódy na overovanie svojich tvrdení

 Pseudovedy – ide o odbory, ktoré ich zástancovia vydávajú za vedu, ale ich metódy sú v rozpore s metódami vedeckého výskumu a často aj s poznatkami iných vied.
 teológia 
 astrológia
 ufológia
 spiritizmus
 kreacionizmus

Sústava odborov vedy a techniky 
Sústava odborov vedy a techniky podľa Ministerstva školstva SR, v súlade s definíciou Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj:  
 prírodné vedy
 technické vedy
 lekárske vedy
 pôdohospodárske vedy
 spoločenské vedy
 humanitné vedy

Názory na vedu

Iné projekty

Referencie

Externé odkazy