joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Homonymum

Homonymum (z gréckého ὅμος homos „rovnaký“; ὄνομα onoma „meno“) je slovo, ktoré znie rovnako ako iné slovo iného významu a pôvodu.

Vznik homoným býva náhodný, napríklad odvodením slov od podobných základov alebo preberaním z cudzích jazykov. Ak sa zhodujú iba v niektorých tvaroch, sú to čiastočné homonymá (žila, los).

V rámci lingvistickej  teórie sa homonymia považuje za jeden z typov nejednoznačnosti (ambiguity), ktorá zahŕňa homonymiu aj polysémiu. Zatiaľ čo pri polysémii ide o to, že má jedno slovo viacero významov, pri homonymii vzhľadom na stupeň rozdielnosti významov či na rozdielny pôvod konštatujeme, že ide o viacero rozdielnych, i keď rovnako znejúcich slov. V oboch prípadoch však ide o to, že rovnakému zvukovému a pod. reťazcu priraďujeme rozdielne významy; možno teda hovoriť o nediskrétnych faktoch jazyka, vedúcich k existencii synkretických znakových foriem<ref>BRAXATORIS, Martin: [http://despiteborders.com/padova-homonymia-a-suvisiace-pojmy Pádová homonymia a súvisiace pojmy']. In: DespiteBorders.com, 27. 2. 2014  [prístup z dňa 27. 2. 2014]</ref>

Nepravé homonymá sú iba výslovnostné alebo homofónne (biť a byť) alebo iba pravopisné alebo homografné (príklad: chaty [chaty vs. čety]).

V slovenčine sú homonymá pomerne zriedkavé a ich používanie väčšinou nespôsobuje nedorozumenie. Jazykom s častým výskytom homoným je napr. angličtina.

Súčasná štylistika rozlišuje nasledovné typy homoným: 
 lexikálne (pravé), napr: kobylka, kolok,
 fonetické (homoformy), napr: posteľ, žiaľ,
 gramatické (homofónny), napr: vír – výr, biť – byť.

 Príklady 
 stopky (hodiny na meranie času, časť ovocia) 
 správa (starostlivosť o vec, oznam)
 strana (ľava/pravá, v knihe, politická strana)
 rys (zviera, papier, charakteristická črta -napr. tváre)
 vodička (zdrobnelina vody, šoférka)
 koruna (kráľovská, časť stromu, platidlo)

 Homonymia v praxi 
V širšom kontexte má homonymia vážne dopady na zrozumiteľnosť jazyka a vedie spolu s inými faktormi k zániku príslušného jazyka, kedy hovorcovia nahrádzajú pôvodné výrazy cudzími slovami, ktoré sa pre hovorcov paradoxne stávajú zrozumiteľnejšími v porovnaní s nastavenými pravidlami vnútri domácej štruktúry. Na druhej strane homonymia umožňuje zložitú myšlienku komprimovať do jednoduchej vety, avšak nie každý je schopný homonymá takto používať, príklad: Zasadnutia sa zúčastnil aj župan (resp. náčelník župy v župane); Na vedenie Edisona by som sa príliš nespoliehal'' (totiž znalosti Edisona ani jeho natiahnuté káble nepovažujem za spoľahlivé). Často dochádza k mylnému názoru, že metafora "hlava štátu" je príkladom homonymie.

Referencie

Pozri aj 
 antonymum, alebo  opozitum
 synonymum
 mnohoznačnosť (polysémia)

Iné projekty 

Sémantika
Jazykoveda
Typy slov
Belínsky potok

Belínsky potok je potok v Gemeri, na území okresu Rimavská Sobota. Je to ľavostranný prítok Rimavy a meria 14,5 km. Preteká intenzívne využívanou poľnohospodárskou krajinou, nad obcou Bottovo tečie listnatým lesom. Na dolnom toku boli vybudované dve vodné nádrže, vodná nádrž Bottovo a vodná nádrž Martinová, ktorá je chráneným územím (CHA Martinovská nádrž). Je refúgiom vodného vtáctva.

Prameň: v Rimavskej kotline, východne od mesta Rimavská Sobota v nadmorskej výške okolo 235 m n. m.

Smer toku: od prameňa najprv severojužným smerom, pri obci Rimavské Janovce sa stáča na juhovýchod

Geomorfologické celky: Juhoslovenská kotlina, podcelok Rimavská kotlina, časť Gemerské terasy

Prítoky: sprava prítok spod Martinovho vrchu (308,6 m n. m.), zľava prítok z oblasti Pastviska, Ťahanský potok a prítok z oblasti Pri lese

Ústie: do Rimavy juhovýchodne od obce Martinová v nadmorskej výške okolo 163 m n. m.

Obce: osady Petruš a Ilona, Belín, osada Šťavica, Bottovo a Martinová (okrajom)

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Ťahanský potok

Ťahanský potok je potok v Gemeri, na území okresu Rimavská Sobota. Je to ľavostranný prítok Belínskeho potoka a má dĺžku 5 km. 

Vzniká sútokom dvoch potokov prameniacich v Rimavskej kotline (pritekajúcich zľava z Malej Ťahanskej doliny a sprava z Ťahanskej doliny) pod vrchom Veľký Ťahan (288 m n. m.) v nadmorskej výške 207,7 m n. m. Tečie juhojuhovýchodným smerom cez Gemerské terasy a obcou Sútor. Do Belínskeho potoka ústi pri osade Šťavica v nadmorskej výške okolo 195 m n. m.

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Hnojník (potok)

Hnojník je potok v Gemeri, na území okresu Rimavská Sobota. Je to pravostranný prítok Blhu a má dĺžku 7,5 km. 

Pramení v Rimavskej kotline pri obci Bakta, na severovýchodnom úpätí vrchu Diep (299,4 m n. m.) v nadmorskej výške cca 245 m n. m. Najprv tečie juhovýchodným smerom lesnatým prostredím, potom sa stáča na východojuhovýchod a preteká intenzívne využívanou poľnohospodárskou krajinou. Priberá krátky pravostranný prítok z Batčanského lesa a napája vodnú nádrž Bátka. Napokon pokračuje smerom na východoseverovýchod a v nadmorskej výške 169,9 m n. m. ústi pri obci Dulovo do Blhu.

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Rakytník (potok)

Rakytník je potok v Gemeri, na území okresu Rimavská Sobota. Je to ľavostranný prítok Blhu a meria 5,5 km. 

Pramení v Rimavskej kotline, v časti Valická pahorkatina, severovýchodne od obce Uzovská Panica v nadmorskej výške okolo 220 m n. m. Tečie severojužným smerom okolo osád Lepeň, Suchá a Hačov a ďalej pokračuje juhojuhovýchodným smerom. Zľava priberá najprv prítok z oblasti Ličky a potom prítok od osady Kaplna. Tečie popri obci Rakytník na ľavom brehu, priberá ešte ľavostranný prítok z oblasti Centovho vrchu a južne od obce ústi v nadmorskej výške cca 175 m n. m. do Blhu.

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Dražický potok

Dražický potok je potok v Gemeri, na území okresu Rimavská Sobota. Je to pravostranný prítok Blhu a meria 8,6 km. 

Pramení v južnom výbežku Revúckej vrchoviny, v podcelku Železnícke predhorie, západne od obce Dražice v nadmorskej výške okolo 480 m n. m. Najprv tečie na východ lesnatým prostredím Pokoradzskej tabule, sprava priberá krátky prítok spod Veľkého vrchu (517,4 m n. m.) Plazskú a následne vstupuje do Rimavskej kotliny, kde preteká obcou Dražice. Sprava priberá prítok z oblasti Lesného honu a postupne sa stáča na juhovýchod, pričom sa vlní. Na dolnom toku ešte priberá pravostranný prítok zo Sovej doliny a tečie východným smerom k ústiu. V oblasti Valickej pahorkatiny sa pri obci Uzovská Panica vlieva v nadmorskej výške okolo 189 m n. m. do Blhu.

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Sáva Popovič

Sáva Popovič (* 22. august 1967) je slovenský herec, spevák a humorista. Známym sa stal v deväťdesiatych rokoch ako člen skupín Kopytovci a MC Sava & Marcela. Jeho bratmi sú hudobníci Anton Popovič a Tomáš Popovič.

Slovenskí popoví speváci
Slovenskí herci
Slovenskí humoristi
Osobnosti z Bratislavy
STS-88

Misia STS-88 raketoplánu Endeavour bola prvá misia raketoplánu k Medzinárodnej vesmírnej stanice, ktorú vtedy tvoril len ruský modul Zaria. Hlavným cieľom letu bolo pripojenie modulu Unity (Node 1) k stanici.

Posádka 
  Robert D. Cabana (4) veliteľ
  Frederick W. Sturckow (1) pilot 
  Nancy J. Currie (3) letová špecialistka 1
  Jerry Ross (6) letový špecialista 2
  James H. Newman (3) letový špecialista 3
  Sergej Krikaľov (4) letový špecialista 4, Rusko

Iné projekty

Externé odkazy 
 Informácie z NASA
 NASA 

Program Space Shuttle
Kozmické lety s ľudskou posádkou
Výstavba Medzinárodnej vesmírnej stanice
Kozmonautika v 1998
Květoslav Šoustal

Ing. Květoslav Šoustal je slovenský informatik a pedagóg českého pôvodu.

Pôsobenie 
Pôsobil ako pedagóg na Slovenskej vysokej škole technickej v Bratislave. Vo svojej publikácii Lokálne počítačové siete (Ich princípy a funkcie) uviedol, že pre prístup k vzdialenejším výpočtovým systémom je najviac ekonomicky dostupnou cestou využitie telekomunikačnej siete, ktorá ak je rozsiahla, umožňuje výbornú dostupnosť aj pomerne vzdialených miest.
Zmienil sa tiež, že lokálny distribuovaný systém je kompromisom medzi technicko-ekonomickými možnosťami a potrebami a dodal, že vzdialenosť medzi jednotlivými výpočtovými elementami (alebo zdrojmi dát) dosiahne v najbližšom čase maximálne niekoľko kilometrov, ale neskôr sa môže i značne zväčšovať. Definoval lokálnu počítačovú sieť ako element lokálne distribuovaného systému, ktorý zabezpečuje prenos dát medzi jej jednotlivými elementami (procesormi) i ďalšími zdrojmi dát (napr. snímačmi, zdrojmi rečových signálov, videotextu a podobne).  Koncom 80. rokov propagoval vtedy málo používaný operačný systém Unix. Žije v Bratislave, od roku 1993 sa venuje podnikaniu v oblasti predaja počítačov a softvéru.

Dielo 
 1984 – Lokálne počítačové siete (Ich princípy a funkcie) - vydala SVŠT, Ústav výpočtovej techniky
 1988 – Kurz Operačný systém UNIX (spoluautor) - vydal Dom techniky, Bratislava

Slovenskí informatici
Slovenskí pedagógovia
Slovenskí autori náučnej literatúry
Slovenskí podnikatelia
Slovenské osobnosti českého pôvodu
Sutivan

Sutivan () je obec a zároveň osada na chorvátskom ostrove Brač. Má rozlohu 22 km², v roku 2004 tu žilo 747 obyvateľov.

Dejiny 
Korene obce siahajú do rímskych dôb. V 6. storočí bola postavená ranokresťanská bazilika sv. Jána (sveti Ivan), od ktorej je odvodený názov obce. Bazilika bola neskôr zničená, ale na jej mieste bol v roku 1579 postavený kostol.

O rozvoj obce sa v 15. storočí zaslúžili utečenci z pevniny, ktorí tu našli úkryt pred Turkami. Začiatkom 18. storočí v obci žilo približne 250 obyvateľov, v roku 1890 mala dokonca 1 875 obyvateľov. Hlavným zdrojom ich obživy bolo poľnohospodárstvo – najmä pestovanie vinnej révy a olív. V roku 1893 dosahovala produkcia vína v Sutivanu 9 300 hl a olivového oleja 3 500 hl, čo bola štvrtina produkcie celého ostrova.

K dramatickému poklesu počtu obyvateľov Sutivanu došlo na prelome 19. a 20. storočí vplyvom emigrácie do zahraničia, najmä do Čile, USA, Argentíny a Bolívie, pretože hospodárstvo celého ostrova utrpelo veľké straty kvôli ochoreniu vínnej révy.

Pamiatky 
 Kostol sv. Jána, na mieste ktorého pôvodne stála ranokresťanská bazilika zo 6. storočia
 Kostol Nanebovzatia panny Márie (župna crkva Uznesenja Marijina) z roku 1579
 Katakomby na novom cintoríne z roku 1634
 Kostol sv. Rocha (sveti Rok) z roku 1635
 Opevnený dvor rodu Ilić z roku 1505
 Opevnený dom rodu Marijanović zo 17. storočia
 Barokové letné sídlo chorvátskeho básnika Jeronima
Kavanjina z roku 1690 
 Veterný mlyn rodu Ilić
 Dom rodu Definis so zbierkou nábytku a umeleckých predmetov z 19. storočia

Externé odkazy 
 http://www.sutivan.hr
 http://www.bracinfo.com/cz/sutivan/
 http://www.otok-brac.info/eng/sutivan.htm
 http://zeljko-heimer-fame.from.hr/descr/hr-st2.html#hr-st-si – vlajka a znak obce

Brač
Obce v Chorvátsku
Cupola

Cupola (z angl. kupola) je modul kozmickej stanice ISS, ktorý zaistila Európska kozmická agentúra a ktorý umožní prácu a 180° výhľad až dvom členom posádky stanice. To zjednoduší prácu napr. s robotickým ramenom alebo pri vykladaní nákladového priestoru amerického raketoplánu.

Modul bol navrhnutý a vyrobený talianskou firmou Alenia – má tvar kupoly tvorenej šiestimi bočnými a jedným vrchným oknom vybavenými poklopmi slúžiacimi ako ochrana pred mikrometeoritmi a vesmírnym smetím. Celá konštrukcia má priemer takmer 3 metre a výšku 1,5 metra a mala by byť pripojená na jeden z napojovacích uzlov amerického modulu Unity. Okrem komunikačnej techniky môže byť v module Cupola umiestnené jedno z dvoch identických ovládaní kanadského robotického ramena.

Do februára 2010 bola Cupola majetkom NASA (prevedená za dopravu a servis ISS pre ESA) a čakala na vynesenie do vesmíru počas letu raketoplánu. Do vesmíru ju vyniesol raketoplán Endeavour v priebehu misie STS-130. Najprv bola dočasne pripojená na spájací uzol CBM (Common Berthing Mechanism) modulu Tranquility, 15. februára 2010 ju staničný manipulátor premiestnil k spodnému bočnému uzlu toho istého modulu.

Technické podrobnosti 

 celková výška: 1,5 m
 maximálny priemer: 2,95 m
 hmotnosť: 1,880 kg

Externé odkazy 

 ESA: špecifikácia modulu Cupola
 ESA: najväčšie okno do vesmíru hotové

Referencie 

Medzinárodná vesmírna stanica
Závodie (Žilina)

Závodie je mestská časť Žiliny. Leží na ľavej strane rieky Rajčanka, ktorá ho oddeľuje od Žiliny. Na severe susedí s mestskou časťou Strážov a na juhu s mestskou časťou Bánová.

V oblasti Zátepličie sa našlo sídlisko zo staršej doby kamennej (20 000 rokov pred Kr.) a na vrchu Hradisko útočistné opevnenie vybudované pravdepodobne v staršej dobe železnej (7. storočie pred Kr.). Závodie sa písomne spomína v rokoch 1351 ako Zavoda, 1509 ako Zawdie a roku 1598 ako Zawodia. Bolo poddanskou dedinou Žiliny a súčasť jej chotára. Časť Malá Zavoda patrila roku 1393 lietavskému panstvu. Zemanské majetky v obci patrili rodine Závodských. Samostatnou obcou sa stalo až v roku 1848. Z pôvodnej zástavby sa vytvorilo uprostred obce malé námestie, do ktorého sa zbieha 8 ulíc. Na námestí stojí na podstavci kamenný kríž z roku 1906, ktorý dali postaviť závodskí občania v Amerike. Južne od námestia prirodzene nadväzuje asi 400 m dlhý predĺžený park obstavaný domami. Východným okrajom parku prechádza hlavná komunikácia do Bánovej, na sídlisko Hájik a do obcí južne od Závodia. V roku 1927 postavili na okraji parku Kaplnku sv. Cyrila a Metoda. Jednoloďová stavba má predstavenú hranolovú vežu so zvonom, ktorý odliali ešte v roku 1875. Oltárny obraz namaľoval žilinský rodák akademický maliar Viktor Krupec. Na južnej strane parku v tieni stromov je ešte malá prícestná kaplnka. V parku je postavený aj pamätník obetiam vojny. Ojedinelou pamiatkou je rozľahlý drevený hostinec z konca 19. storočia nazývaný Drevenica, ktorý bol postavený podľa projektov z Kanady. V Závodí je základná a materská škola, pošta a ako bývalá obec má vlastný cintorín.

Závodie sa v roku 1949 pripojilo opäť k Žiline. Pre jej blízkosť pri centre sa stala vyhľadávanou lokalitou prevažne pre individuálnu bytovú výstavbu. V severnej časti pribudlo niekoľko priemyselných podnikov a spoločností. Najvýznamnejší je DPMŽ s.r.o. s trolejbusovým depom. Celkom na severnom okraji Závodia prechádza cesta I/18 z Bratislavy do Žiliny, ktorá sa prestavuje na diaľničný privádzač. Pri ceste je postavená čerpacia stanica pohonných hmôt a Autocentrum. Pod Hradiskom je vybudovaný centrálny mestský Nový cintorín a krematórium. Na terase nad Závodím sa v roku 1987 začalo stavať štvrté žilinské sídlisko Hájik, ktoré po dokončení v roku 2007 má asi 7300 obyvateľov. Pod terasou sídliska Hájik pri potoku Bradová je postavený obytný súbor Kvačalova. Po vybudovaní DPMŽ a trolejbusového depa na okraji Závodia pribudla v roku 1994 aj trolejbusová doprava. Jej význam nastal až v roku 2002, kedy sa vybudovala cez intravilán Závodia trolejbusová trať na sídlisko Hájik, čím sa dotvoril mestský charakter.

Bývalá poddanská obec Žiliny, ktorá mala v roku 1784 len 405 obyvateľov, sa rozrástla do nebývalých rozmerov. V roku 2008 tu žilo 2 758 obyvateľov, v roku 2009 Závodie malo 2 963 obyvateľov, čím sa stalo najväčšou mestskou štvrťou v Žiline.

Pamätihodnosti 
 Kostol svätého Štefana kráľa z 13. storočia v priľahlej mestskej časti Rudiny

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Portál fary s históriou a obrazmi kostola

Mestské časti Žiliny
Tomášovský potok (prítok Blhu)

Tomášovský potok je potok v Gemeri, na území okresu Rimavská Sobota. Je to pravostranný prítok Blhu a meria 7,5 km. 

Preteká Rimavskou kotlinou, pramení vo Valickej pahorkatine, neďaleko osady Vyšná Bakta, v nadmorskej výške okolo 238 m n. m. Od prameňa tečie na krátkom úseku na juhovýchod, postupne sa stáča na východ a preteká okrajom rimavskosobotskej časti Bakta. Zľava priberá dva krátke prítoky spod Sovieho vrchu (297,0 m n. m.) a tok sa nevýrazne vlní. Ďalej tečie obcou Tomášovce, stáča sa na juhovýchod, sprava priberá prítok z oblasti Čuky a severne od obce Bátka ústi v nadmorskej výške okolo 178 m n. m. do Blhu.

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Činča

Činča je potok v Gemeri, v juhovýchodnej časti okresu Revúca. Je to ľavostranný prítok Slanej, má dĺžku 9,8 km a je tokom IV. rádu.

Pramení v Bodvianskej pahorkatine, v podcelku Gemerská pahorkatina, na severnom svahu Veterného vrchu (346 m n. m.) v nadmorskej výške približne 310 m n. m., neďaleko slovensko-maďarskej štátnej hranice. Na hornom toku najprv tečie viac-menej západným smerom lesnatým prostredím a výraznejšie zvlneným korytom. Zľava priberá prítok z osady Železné a pokračuje na západ. Po vstupe do Rimavskej kotliny tečie napriameným korytom severnou časťou mesta Tornaľa, najprv mestskou časťou Starňa, kde sa stáča najprv na juh a po pribratí ľavostranného prítoku prameniaceho západne od kóty 290,9 m na juhozápad. Na okraji mesta sa v nadmorskej výške cca 175 m n. m. vlieva do Slanej.

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Revúca
Malibu (Kalifornia)

Malibu je honosné, plážové mesto nachádzajúce sa na západnom okraji Los Angeles (Los Angeles County) v Kalifornii, USA. Podľa sčítania ľudu v r.2010 v meste žije 12 645 obyvateľov. Mesto Malibu sa rozprestiera celou svojou dĺžkou 27 míľ (43 km) na pobreží Tichého oceána. Miestnymi obyvateľmi a surfermi je tiež prezývané skratkou "Bu" a toto mesto je známe svojími teplými, piesočnatými plážami a tiež je domovom niekoľkých desiatok Hollywoodskych celebrít a ďalších v rámci filmového priemyslu. Značenia v rámci mesta prehlasujú „27 míl prírodných krás“ (angl.27 miles of scenic beauty) čím sa poukazuje na pôvodnú dĺžku mesta 27 míl (43 km), predtým ako bolo Malibu zapísané v roku 1991.

Väčšina domov v Malibu sa rozprestierajú prevažne popri ceste Pacific Coast Highway. Malibu je ohraničené viac menej kaňonom Topanga a Pacifik Palisades na východe, horami Santa Monica na severe, Tichým oceánom na juhu, a okresom Ventura(Ventura County) na západe. 

Najznámejšie pláže v Malibu sú Surfrider Beach, Zuma Beach, Malibu Beach, Topanga Beach, Point Dume Beach a Dan Blocker Beach.

Obyvateľstvo 
V Malibu žije 12 645 obyvateľov (r.2010).Hustota obyvateľstva je 250/km². Vybudovaných je 6 125 domov čo je priemerne 119 domov na km².
19,6 % obyvateľstva nedovŕšil vek 18 rokov, 7,9 % obyvateľstva má od 18 do 24 rokov , 26,4 % má od 25 
do 44, 32,0% obyvateľstva má od 45 do 64, a 14,0 % má 65 a viac rokov. Priemerný vek je 43 rokov.
Priemerný príjem pre domácnosť v meste je 102 031 USD a priemerný príjem pre rodinu 123 293 USD.
Muž zarobí priemerne 100 000+ USD pričom žena zarobí priemerne 46 919 USD. Okolo 3,2 % rodín a 7,6 % obyvateľstva majú priemerný alebo podpriemerný príjem
vrátane dôchodcov a ľudí pod 18 rokov. Celková priemerná mzda je však 74 336 USD.

Malibu v médiach 

Lokalita Malibu je použitá v nespočetných filmoch a televíznych programov. Malibu sa začalo častejšie zobrazovať v surfing filmoch v 60. rokoch. Neskôr prišli filmy, dokumenty, seriály ako Planet of the Apes,The Rockford Files,Malibu's Most Wanted, Love American Style, Zoey 101 atď. V súčasnosti sa Malibu zobrazuje ako lokalita, v ktorej sa odohráva dej sitcomu Dva a pol chlapa v hlavnej úlohe s Charlie Sheenom.

Známe osobnosti 
 Mel Gibson
 Emilio Estevez
 Tom Hanks
 Whoopi Goldbergová
 Robert Redford
 Charlie Sheen
 Barbra Streisandová
 Richard Gere

Iné projekty

Externé odkazy 
 celebrity v Malibu
 Malibu official websites 

Mestá v Kalifornii
Hubovský potok

Hubovský potok je potok v Gemeri, v juhovýchodnej časti okresu Rimavská Sobota. Je to ľavostranný prítok Slanej, má dĺžku 9,2 km a je tokom IV. rádu.

Pramení v Bodvianskej pahorkatine, v podcelku Gemerská pahorkatina, v zníženine medzi vrchmi Makov (351,0 m n. m.) a Koč (363,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 279 m n. m. Od prameňa tečie najprv juhojuhozápadným smerom, preteká obcou Hubovo a stáča sa na západ. Vstupuje do Rimavskej kotliny, preteká obcou Lenka, sprava priberá krátky prítok prameniaci južne od kóty 203,0 m a stáča sa na juh. Napája vodnú nádrž Včelince, z nej vyteká juhojuhozápadným smerom cez rovnomennú obec a v jej blízkosti ústi v nadmorskej výške cca 166 m n. m. do Slanej.

Iné projekty 

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Mačací potok (prítok Rimavy)

Mačací potok je vodný tok v Gemeri, v južnej časti okresu Rimavská Sobota. Je to pravostranný prítok Rimavy, má dĺžku 26,3 km a je tokom V. rádu. Na strednom toku napája vodnú nádrž Hostice. Na dolnom toku sa pri obci Šimonovce delí na dve ramená, ľavé pokračuje na krátkom úseku na sever k ústiu, kým pravé rameno tečie k ústiu na východ, súbežne s korytom Rimavy.

Prameň: v Cerovej vrchovine, na území obce Petrovce v nadmorskej výške približne 240 m n. m.

Smer toku: od prameňa najprv na severovýchod, postupne sa stáča a tečie na sever, esovito stočeným korytom obteká obec Hostice, za ňou tečie opäť na severovýchod, pri obci Šimonovce sa rozvetvuje, ľavé rameno pokračuje na sever, pravé tečie najprv na severovýchod, medzi obcami Chrámec a Janice na východ, napokon na krátkom úseku k ústiu na severovýchod

Geomorfologické celky: 1.Cerová vrchovina, podcelok Petrovská vrchovina, časti Baštianska kotlina a Hostická kotlina, 2.Juhoslovenská kotlina, podcelok Rimavská kotlina

Prítoky: sprava z oblasti Feneka, z oblasti Tomášky, Drniansky potok, Chrámecký potok, Pohanský potok, zľava prítok spod Klinového vrchu (331,0 m n. m.), Drieňovský potok, Dechtársky potok, prítok z Malých Sekov, z Veľkých Sekov, z Fušovej doliny a z oblasti Dóny

Ústie: ľavé rameno do Rimavy pri obci Šimonovce v nadmorskej výške približne 169 m n. m., pravé rameno do Rimavy juhovýchodne od obce Rimavská Seč v nadmorskej výške cca 160 m n. m.

Obce: Petrovce, Jestice, Hostice, Drňa (okrajom), Šimonovce (okrajom), Chrámec (okrajom) a Janice (okrajom)

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Dechtársky potok

Dechtársky potok je potok v Gemeri, v južnej časti okresu Rimavská Sobota. Je to ľavostranný prítok Mačacieho potoka s dĺžkou 7,1 km. 

Pramení v Cerovej vrchovine, v podcelku Petrovská vrchovina, na severnom úpätí Ragáča (536,6 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 300 m n. m. Od prameňa tečie najprv na severovýchod okolo osady Salonkáš, zľava priberá krátky prítok z Veľkej doliny a stáča sa na východ. Ďalej tečie v Hostickej kotline, sprava priberá dva prítoky z oblasti Zugu a preteká južným okrajom obce Gemerské Dechtáre. Zľava priberá potok pretekajúci spomenutou obcou, vzápätí ešte ďalší krátky prítok z ľavej strany a na severnom okraji obce Hostice sa v nadmorskej výške okolo 197 m n. m. vlieva do Mačacieho potoka.

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Čierny potok (prítok Gortvy)

Čierny potok je potok v dolnom Gemeri, v južnej časti okresu Rimavská Sobota. Je to ľavostranný prítok Gortvy, má dĺžku 6,1 km a je tokom VI. rádu. 

Pramení v Cerovej vrchovine, v podcelku Bučenská vrchovina, v časti Blhovská vrchovina, na severovýchodnom svahu vrchu Veľký Bučeň (514,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 320 m n. m. Najprv tečie na východ, následne sa stáča juhovýchodným smerom, tečie cez osadu Ceveková a pod osadou priberá sprava prítok vznikajúci južne od vrcholu Trojchotára (359,4 m n. m.). Pri Hodoši, miestnej časti obce Čierny Potok, priberá zľava prítok od samoty Kotlina, následne sa stáča smerom na východojuhovýchod a opäť zľava priberá krátky prítok prameniaci západne od kóty 264,9 m. Napokon preteká miestnou časťou Durenda, kde z ľavej strany priberá prítok z juhozápadného svahu Strážnej (305,8 m n. m.) a pokračuje k ústiu východným smerom. Juhozápadne od obce Hodejov ústi v nadmorskej výške cca 198 m n. m. do Gortvy.

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Potôčik (prítok Gortvy)

Potôčik je potok v južnom Gemeri, na území okresu Rimavská Sobota. Je to pravostranný prítok Gortvy a meria 5,7 km. 

Pramení v Cerovej vrchovine, v podcelku Petrovská vrchovina, západne od obce Gemerské Dechtáre v nadmorskej výške okolo 270 m n. m. Najprv tečie na sever, zľava priberá prítok z oblasti Katera, ďalšie tri krátke ľavostranné prítoky a potom aj významnejšiu Šťavicu z tej istej strany. Stáča sa na severoseverovýchod, preteká okrajom obce Hodejovec, zľava priberá ešte jeden prítok a na území Oždianskej pahorkatiny, východne od obce Gortva, ústi v nadmorskej výške okolo 187 m n. m. do Gortvy.

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Dubovský potok (prítok Hornej Blavy)

Dubovský potok je potok v Podunajskej nížine, na Dolnom Považí, v severnej časti okresu Trnava. Je to pravostranný prítok Hornej Blavy, meria 13,9 km a je tokom V. rádu. Na hornom toku oblúkom obteká ruiny kláštora sv. Kataríny na ľavom brehu. Na dolnom toku sa koryto výraznejšie vlní a napája vodnú nádrž Dolné Dubové s porastmi lužného lesa v okolí.

Prameň  
Pramení v Malých Karpatoch na juhojuhovýchodnom svahu Okrúhlej (395 m n. m.), severne od obce Naháč, v nadmorskej výške približne 330 m n. m.

Smer toku  
Od prameňa tečie najprv juhovýchodným smerom, potom sa stáča na juh a dvojnásobne esovito sa stáča. Pri obci Naháč sa stáča a pokračuje juhovýchodným smerom. Za Dolným Dubovým sa napokon stáča a na krátkych úsekoch tečie k ústiu na východ, napokon na severovýchod.

Geomorfologické celky  
Malé Karpaty, podcelok Brezovské Karpaty
Podunajská pahorkatina, podcelok Trnavská pahorkatina, časti Podmalokarpatská pahorkatina a Trnavská tabuľa

Prítoky  
pravostranné: prítok z oblasti Kráľovej drahy na severovýchodnom svahu Lipy (378,6 m n. m.)
ľavostranné: prítok prameniaci východne od obce Naháč

Ústie  
Do Hornej Blavy sa vlieva na území obce Jaslovské Bohunice, medzi miestnymi časťami Bohunice a Paderovce, v nadmorskej výške cca 160 m n. m.

Obce  
Naháč
Horné Dubové 
Dolné Dubové
Jaslovské Bohunice (nepreteká intravilánom)

Potoky na Slovensku
Povodie Dudváhu
Vodné toky v Malých Karpatoch
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Trnava
Blatina (prítok Andače)

Blatina je potok v Podunajskej nížine, tečie územím okresov Hlohovec a Nitra. Je to ľavostranný prítok Andača, má dĺžku 8 km a je tokom VI. rádu. 

Pramení v Nitrianskej pahorkatine, v časti Bojnianska pahorkatina, južne od obce Pastuchov, v lokalite Čokaje v nadmorskej výške okolo 200 m n. m. Tečie juhovýchodným smerom cez osadu Hášoš, zľava priberá občasný prítok z oblasti Jutier a vstupuje na územie obce Lukáčovce. Preteká močaristým územím s Lukáčovským rybníkom na pravom brehu, vytvára ostrú zákrutu a priberá vody z výpuste rybníka z pravej strany. Následne tečie intravilánom obce a juhovýchodne od obce ústi v nadmorskej výške okolo 148,5 m n. m. do Andača.

Potoky na Slovensku
Povodie Nitry
Vodné toky v okrese Hlohovec
Vodné toky v okrese Nitra
Jelenský potok (prítok Drevenice)

Jelenský potok je potok v severovýchodnej časti okresu Nitra, je to pravostranný prítok Drevenice a má dĺžku 10,5 km. Na hornom toku napája dve vodné nádrže (dolná, väčšia sa nazýva Jelenec), okolo nich sa rozkladá rekreačná oblasť Remitáž.

Prameň: v pohorí Tribeč pod Červeným krížom v nadmorskej výške okolo 330 m n. m.

Smer toku: na hornom toku severojužný, od vodných nádrží na juhovýchod, za obcou Jelenec pokračuje k ústiu na východojuhovýchod

Geomorfologické celky: 1.Tribeč, podcelok Jelenec, 2.Podunajská pahorkatina, podcelok Žitavská pahorkatina

Prítoky: sprava prítok spod Čiernej skaly (453,4 m n. m.), spod Pliešky (486,9 m n. m.; na ňom malá vodná nádrž), z úpätia Starej skaly (376,3 m n. m.), zľava prítok spod Červeného kríža a občasný prítok z oblasti Pod vinicami

Ústie: do Drevenice pri obci Neverice v nadmorskej výške okolo 171 m n. m.

Obce: rekreačné stredisko Remitáž, Jelenec a Neverice (okrajom)

Potoky na Slovensku
Povodie Žitavy
Vodné toky v okrese Nitra
Žikavka

Žikavka je potok na území okresu Zlaté Moravce, ľavostranný prítok Jarkov, meria 3,4 km. Oba brehy potoka sú výrazne rozbrázdené mnohými výmoľmi a rokľami. 

Prameň: v Žitavskej pahorkatine južne od osady Breziny a severovýchodne od obce Žikava, v nadmorskej výške približne 295 m n. m.

Smer toku: prevažne severojužným smerom

Geomorfologické celky: Podunajská pahorkatina, podcelok Žitavská pahorkatina

Prítoky: jediný krátky prítok sprava z oblasti Kostolnej

Ústie: do Jarkov západne od obce Topoľčianky v nadmorskej výške 214,0 m n. m.

Obce: tečie cez katastrálne územie obcí Žikava (popri samote Tatry a osade Krásny majer na ľavom brehu) a Topoľčianky

Potoky na Slovensku
Povodie Žitavy
Vodné toky v okrese Zlaté Moravce
Perkovský potok

Perkovský potok je potok v Podunajskej nížine, preteká územím okresov Topoľčany a Nitra. Je to ľavostranný prítok Radošinky, meria 20,7 km a je tokom V. rádu. V pramennej oblasti preteká Kobylou dolinou, následne napája vodné nádrže Horné Štitáre a Bodok. Potom napája ďalšiu vodnú nádrž Horné Obdokovce, preteká územím tzv. Čermianskeho močiara a vzápätí napája vodnú nádrž Hruboňovo.

Prameň: v Bojnianskej pahorkatine severne od obce Horné Štitáre v nadmorskej výške okolo 215 m n. m.

Smer toku: najprv na juh, medzi osadou Bodok a obcou Čermany na juhozápad, odtiaľ opäť prevažne na juh

Geomorfologické celky: Podunajská pahorkatina, podcelok Nitrianska pahorkatina, časť Bojnianska pahorkatina

Prítoky: sprava z oblasti Kalníkov, z oblasti Čížovca, od osady Chrenovec (162,3 m n. m.), zľava z oblasti Pereša (Hája), z oblasti Líščieho, z oblasti Hrabiny, Manický potok, Suliansky potok (152,0 m n. m.) a prítok spod Hložína (230,6 m n. m.)

Ústie: do Radošinky pri obci Zbehy v nadmorskej výške 142 m n. m.

Obce: Horné Štitáre, osada Bodok, Horné Obdokovce, osada Čermanská domovina (okrajom), Čermany, Hruboňovo, Šurianky, osada Perkovce, Čakajovce (okrajom), Zbehy

Potoky na Slovensku
Povodie Nitry
Vodné toky v okrese Nitra
Vodné toky v okrese Topoľčany
Hlavinka

Hlavinka je potok v Podunajskej nížine, preteká územím okresu Topoľčany. Je to ľavostranný prítok Radošinky, má dĺžku 15,3 km a je tokom V. rádu. Preteká intenzívne využívanou poľnohospodárskou krajinou (oblasť pestovania chmeľu), na strednom toku napája vodnú nádrž Krtovce.

Prameň: v Považskom Inovci na východnom svahu Marhátu (748,2 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 500 m n. m.

Smer toku: na hornom toku na juhovýchod, medzi obcami Lipovník a Obsolovce na juh, na dolnom toku potom na juhozápad

Geomorfologické celky: 1.Považský Inovec, podcelok Krahulčie vrchy, 2.Podunajská pahorkatina, podcelok Nitrianska pahorkatina, časť Bojnianska pahorkatina

Prítoky: sprava Vozokanský potok (202,6 m n. m.), Nemečiansky potok, Kopanický potok, zľava Lipovnícky potok a krátky prítok prameniaci aj ústiaci južne od obce Lužany

Ústie: do Radošinky južne od obce Malé Ripňany v nadmorskej výške cca 158 m n. m.

Obce: Lipovník, Krtovce, Lužany, Obsolovce a Malé Ripňany (okrajom)

Potoky na Slovensku
Povodie Nitry
Vodné toky v okrese Topoľčany
Zľavský potok

Zľavský potok je potok v Podunajskej nížine, preteká územím okresu Topoľčany. Je to ľavostranný prítok Bojnianky, má dĺžku 14 km a je tokom V. rádu. Nad obcou Tesáre napája rovnomennú vodnú nádrž.

Prameň: v Považskom Inovci v lokalite Mníchova roľa, na juhovýchodnom úpätí Úhradu (684,9 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 300 m n. m.

Smer toku: prevažne na juhojuhovýchod

Geomorfologické celky: 1.Považský Inovec, podcelok Nízky Inovec, 2.Podunajská pahorkatina, podcelok Nitrianska pahorkatina, časť Bojnianska pahorkatina

Prítoky: sprava potok spod kóty 284,9 m, zľava prítok (218,9 m n. m.) z oblasti Brezín, dva prítoky z oblasti Babinho jarku a z oblasti Chajovej

Ústie: do Bojnianky v obci Chrabrany v nadmorskej výške okolo 164 m n. m.

Obce: osady Zľavy, Záhrada a Nové mlyny, Tesáre, Kuzmice, osada Izát, Nemčice, Chrabrany (okrajom)

Potoky na Slovensku
Povodie Nitry
Vodné toky v okrese Topoľčany
Slivnica

Slivnica je potok v Podunajskej nížine, preteká územím okresu Topoľčany. Je to pravostranný prítok Chotiny, meria 13,6 km a je tokom V. rádu. Na hornom toku preteká Slivničnou dolinou, v tomto úseku sú zjavné erózne prejavy zrážkovej vody vo forme výmoľov. Na dolnom toku preteká oblasťou pestovania chmeľu.

Prameň 
Pramení v Považskom Inovci na severovýchodnom svahu Smutného vŕšku (604,0 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 500 m n. m.

Smer toku 
Od prameňa sa na krátkych úsekoch postupne stáča na východ, potom na juh, od obce Závada tečie na juhovýchod

Geomorfologické celky 
Považský Inovec, podcelok Nízky Inovec, 
Podunajská pahorkatina, podcelok Nitrianska pahorkatina, časť Bojnianska pahorkatina

Prítoky 
Sprava prítok (278,6 m n. m.) prameniaci južne od obce Podhradie, Slivnička, zľava prítok z oblasti Lipovej

Ústie 
Ústi do Chotiny pri obci Tovarníky v nadmorskej výške okolo 186 m n. m.

Obce 
Závada
Velušovce
Jacovce (okrajom)

Potoky na Slovensku
Povodie Nitry
Vodné toky v okrese Topoľčany
Železnica (prítok Chotiny)

Železnica je potok v severnom výbežku Podunajskej nížiny, v severnej časti okresu Topoľčany. Je to pravostranný prítok Chotiny, má dĺžku  a je tokom V. rádu. Na hornom toku preteká lesnatým prostredím, po vstupe do nížiny napája vodnú nádrž Duchonka s rovnomenným rekreačným strediskom. V okolí obce Prašice sú na oboch brehoch viditeľné stopy eróznej činnosti zrážkovej vody (výmole).

Prameň: v Považskom Inovci na južných svahoch vrchu Panská javorina () v nadmorskej výške okolo 

Smer toku: od prameňa najprv na juh, ďalej sa stáča a tečie na východ, pričom utvára niekoľko zákrut, nad osadou Duchonka sa začína stáčať a pokračuje na juhojuhovýchod.

Geomorfologické celky: 
 1.Považský Inovec, podcelky Vysoký Inovec a Nízky Inovec
 2.Podunajská pahorkatina, podcelok Nitrianska pahorkatina, časť Bojnianska pahorkatina

Prítoky: sprava prítok () z lokality Zľavy, prítok z oblasti Horných Zliav, spod Tlstej hory (), Potôčky, zľava dva krátke prítoky z oblasti Rakytiny, dva prítoky z oblasti Bielej Bukoviny, Osikový potok a prítok z oblasti Cukerne

Ústie: do Chotiny pri osade Mreža (severne od obce Jacovce) v nadmorskej výške približne 

Obce: rekreačné stredisko Duchonka a obec Prašice

Potoky na Slovensku
Povodie Nitry
Vodné toky v okrese Topoľčany
Mánia (psychiatria)

Mánia v psychiatrii môže byť:
 vzrušená fáza manio-depresívnej psychózy
 komplex symptómov schizoafektívnych psychóz, prejavujúci sa zmenami nálad, euforickosťou, veľavravnosťou, vystatovačnosťou, prehnanou sebadôverou, nadmernou podnikavosťou, nedokončovaním činností, prelietavaním od jednej k druhej, zvýšenou motorikou, hlučnosťou, zvýšenou dráždivosťou, nepodrobiteľnosťou

Duševné poruchy
Afektívne poruchy
Astor Piazzolla

Astor Piazzolla (* 11. marec 1921, Mar del Plata, Argentína – † 4. júl 1992, Buenos Aires) bol argentínsky hudobný skladateľ a hráč na bandoneóne. 

V roku 1925 sa s rodičmi presťahoval do New Yorku a o jedenásť rokov neskôr sa opäť vrátil do rodného mesta. Okrem niekoľkých desiatok albumov, ktoré vydal pod svojím menom, spolupracoval napríklad s Garym Burtonom, Gerrym Mulliganom a s Lalom Schifrinom a zložil hudbu k viacerým filmom. V roku 1991 nahral album s Kronos Quartetom.

Je považovaný za najdôležitejšieho skladateľa tanga v druhej polovici 20. storočia, tvorcu nového štýlu nazvaného nuevo tango, ktorý v sebe zahŕňa aj prvky džezu a klasickej hudby. V Argentíne je známy ako „El Gran Astor“ („Veľký Astor“).

Hovorí sa o ňom, že svoje tangá hrával v argentínskych krčmách, kde ho miestni neraz aj zbili, lebo tvrdili, že im kazí ich „ozajstné“ argentínske tango. Napriek tomu sa dnes práve jeho hudbe hovorí argentínske tango.

Iné projekty 
 

Argentínski hudobní skladatelia
Argentínski hudobníci
Osobnosti na argentínskych poštových známkach
Karolina Světlá

Karolina Světlá, vlastným menom Johana Rottová, vydatá Mužáková, (* 24. február 1830, Praha – † 7. september 1899, tamtiež) bola česká spisovateľka, zakladateľka českého románu. Námety čerpala z pražského meštianskeho prostredia, z ktorého sama pochádzala.

Jedným z jej diel je aj súbor poviedok Čierny Petríček. Majú smutný koniec. V mnohých sa opiera o ľudové povery. Dej poviedok sa odohráva buď na okraji mesta alebo v dedine v horskom prostredí.

Iné projekty

Českí spisovatelia
Osobnosti z Prahy
Chaos (staroveké Grécko)

Chaos v starovekom Grécku bola pôvodne bezodná priepasť podsvetia, neskôr prapôvodný zmätok (zosobnený v božstvo), beztvará prahmota, z ktorej vzniklo všetko na svete. Chaos - prapôvodný zmätok zosobnený do božstva, počiatok a prameň všetkého na svete - bol zvyčajne predstavovaný ako nekonečný vesmírny priestor alebo ako zmätok prvkov beztvárnej prahmoty v bezhraničnej tme a zosobnili ho v božskú bytosť. Z Chaosu povstala najprv večná temnota Erebos a tmavú noc Nyx. 

U Hesioda je chaos zívajúca priepasť, ktorá vznikla vôbec ako prvá a v ktorej sa nedalo nič určité rozoznať. U Aristotela je chaos prázdny priestor. 

V gréckej kozmogónii je chaos prastav alebo pralátka, z ktorej sa utvoril svet či už sám od seba alebo činnosťou tvorcu.

Pozri aj 
 Zoznam postáv gréckej mytológie

Grécka mytológia
Klasická grécka filozofia
Varroatóza

Varroatóza je choroba, spôsobená roztočom Varroa destructor, napadajúca včely medonosné. Roztoče sa živia hemolymfami atakovaných včiel. Rozvojový cyklus trvá 9 až 10 dní. V tom čase samička znáša 3 až 6 vajíčok, z ktorých sa rodí 2/3 samíc a 1/3 samcov. Bez pomoci človeka atakované včelie rodiny po 2 – 3 rokoch celkom uhynú. Roztoč navyše často prenáša tzv. včelí mor.

Rozširovanie varroatózy 
 začiatok 60. rokov – Japonsko, ZSSR
 1960 – 1970 – Východná Európa
 1971 – Brazília
 koniec 70. rokov  – Severná Amerika
 1982 – Francúzsko
 1984 – Švajčiarsko, Nemecko, Taliansko
 1987 – USA
 1989 – Kanada
 1992 – Spojené kráľovstvo
 2000 – Nový Zéland (Južný ostrov)
 2006 – Nový Zéland (Severný ostrov)

Choroby včiel
Parazitárne choroby zvierat
Božena Plocháňová

Božena Plocháňová (* 2. január 1929, Praha – † 11. august 2020, Bratislava) bola slovenská ilustrátorka a karikaturistka českého pôvodu.

Narodila sa v Prahe, kde vyrastala v časti Vinohrady. Od roku 1952 pôsobila v humoristickom časopise Roháč, ako jedna z prvých žien, venujúca sa profesionálne kreslenému humoru. Kmeňovou pracovníčkou tohto časopisu bola štyri desaťročia (až do jeho zániku). K spolupráci ju prehovoril maliar Štefan Bednár, vtedajší šéfredaktor. Približne 30 rokov kreslila populárny komiks o manželskom páre Bill a Mary (spočiatku odohrávajúci sa na Divokom západe, neskôr na Slovensku).

Ilustrovala mnoho detských kníh i učebníc, spolupracovala s autormi ako Mária Ďuríčková, Krista Bendová, Elena Čepčeková, napr. Bola raz jedna trieda, Danka a Janka, Opice z našej police, knižnú tvorbu považovala za „sviatok“ a tak k nej aj pristupovala.

Referencie

Externé odkazy 
 
 Mezencevová, Z.: Na káve s Boženou Plocháňovou. – Život online, 03. 03. 2010.
 Mezencevová, Z.: Legenda: Jej obrázky sa deťom nezunovali ani po polstoročí. Život 10/2010. – Život 10/2010.
 Závacký, P.: Rodáčka z pražských Vinohrad - prvá dáma slovenského kresleného humoru. – Pozitivní noviny, 02. 03. 2011.

Slovenskí ilustrátori
Slovenskí karikaturisti
Slovenskí kresliari komiksov
Slovenské osobnosti českého pôvodu
Osobnosti z Prahy
Bedziansky potok

Bedziansky potok je potok v severnom výbežku Podunajskej nížiny, na území okresu Topoľčany. Je to pravostranný prítok Nitry, má dĺžku 9,7 km a je tokom 4. rádu.

Prameň 
Preteká Podunajskou pahorkatinou, podcelkom Nitrianska pahorkatina, pramení v lokalite Dolné krúžky, severne od obce Tvrdomestice, v nadmorskej výške približne 260 m n. m.

Opis toku 
Tečie viac-menej juhojuhovýchodným smerom, najprv neďaleko obce Norovce a potom poza Malé Bedzany. Tu priberá pravostranný Ilus, napája vodnú nádrž Malé Bedzany a pokračuje juhovýchodným smerom. Napokon preteká okrajom mesta Topoľčany a v blízkosti obce Práznovce ústi v nadmorskej výške cca 168 m n. m. do Nitry.

Potoky na Slovensku
Povodie Nitry
Vodné toky v Nitrianskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Topoľčany
Haláčovka

Haláčovka je potok v severnom výbežku Podunajskej nížiny, v centrálnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to pravostranný prítok Bebravy, má dĺžku 12,5 km a je tokom V. rádu.

Prameň 
Pramení v Podunajskej pahorkatine, v podcelku Nitrianska pahorkatina, v časti Bánovská pahorkatina, v lokalite Tarabovec v nadmorskej výške približne 297 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie na krátkom úseku najprv na východ lesnatým prostredím, potom sa stáča na juhovýchod a preteká intravilánom obce Cimenná. Následne tečie cez lokalitu Vlčie jamy, ďalej preteká cez Cimenskú dolinu, pričom v hornej časti tečie východojuhovýchodným smerom. V strednej časti tečie opätovne na juhovýchod, napája vodnú nádrž Haláčovce a pod priehradným múrom tečie prechodne juhojuhovýchodným smerom intravilánom obce Haláčovce. Pod obcou už znovu tečie juhovýchodným smerom a tečie cez intravilány obcí Otrhánky a Pečeňany. Napokon sa stáča k ústiu východojuhovýchodným smerom, tečie v priestore Bebravskej nivy a na západnom okraji obce Rybany ústi v nadmorskej výške cca 184,5 m n. m. do Bebravy.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Hradniansky potok

Hradniansky potok je potok v severnom výbežku Podunajskej nížine, preteká územím okresov Trenčín a Bánovce nad Bebravou. Je to pravostranný prítok Svinice, meria 11,6 km a je tokom VI. rádu. Na dolnom toku sa nevýrazne vlní.

Prameň  
Pramení v Považskom Inovce na východnom svahu Inovca (1 041,6 m n. m.), v lokalite Hrabová skalica, v nadmorskej výške približne 560 m n. m.

Smer toku  
Od prameňa tečie najprv na východoseverovýchod, potom sa oblúkom stáča na juhovýchod a severne od obce Dubodiel ďalej na východ, pričom sa esovito stáča. V obci Veľká Hradná sa výraznejšie vlní, pod obcou sa esovito stáča a pokračuje juhovýchodným smerom. Pod Kochnáčom tečie na krátkom úseku severojužným smerom, po pribratí Kochnáčskeho potoka tečie k Ruskovciam opäť juhovýchodným smerom. Spomenutou obcou preteká východným smerom a k ústiu sa napokon stáča severoseverovýchodným smerom.

Geomorfologické celky 
Považský Inovec, geomorfologický podcelok Vysoký Inovec
Podunajská pahorkatina, geomorfologický podcelok Nitrianska pahorkatina, geomorfologická časť Bánovská pahorkatina

Prítoky 
pravostranné: krátky prítok z východného okraja Hrabovej skalice, dva prítoky (druhý 322,4 m n. m.) z oblasti Hrachovísk, občasný prítok z lokality Osikovec, Kochnáčsky potok
ľavostranné: prítok z lokality Lieštiny, občasný prítok z lokality Podhorie, prítok z lokality Veľký Stračovec

Ústie  
Do Svinice sa vlieva východne od obce Ruskovce v nadmorskej výške cca 213,5 m n. m.

Obce  
Veľká Hradná
Malá Hradná s miestnou časťou Kochnáč
Ruskovce

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Považskom Inovci
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Vodné toky v okrese Trenčín
Dubnička (prítok Bebravy)

Dubnička je potok v severnom výbežku Podunajskej nížiny, v centrálnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to ľavostranný prítok Bebravy, meria 10 km a je tokom V. rádu.

Prameň 
Pramení v Strážovských vrchoch, v podcelku Zliechovská hornatina, v časti Kňaží stôl, na juhovýchodnom svahu Bánovského vrchu (484,0 m n. m.), v lokalite Rataje, v nadmorskej výške približne 345 m n. m.

Opis toku 
Najprv tečie severojužným smerom, na krátkom úseku následne juhozápadným smerom, sprava priberá prítok z juhojuhovýchodného svahu Bánovského vrchu a preteká Panskou dolinou opäť severojužným smerom. Ďalej stáča sa na juhozápad, vstupuje do Nitrianskej pahorkatiny, do časti Bánovská pahorkatina a tečie intravilánom obce Dubnička. V obci priberá pravostranný Bradliansky potok, prechodne tečie severojužným smerom a pod obcou tečie znovu smerom na juhozápad. Ďalej preteká územím rozbrázdeným viacerými výmoľmi na ľavom brehu, pričom priberá prítok z lokality Lipový brod. Následne vteká do vodnej nádrže Prusy, do ktorej sprava ústi krátky prítok prameniaci južne od kóty 290,6 m n. m. Z nádrže vyteká juhojuhozápadným smerom, vzápätí sa esovito stáča, tečie územím Bebravskej nivy a pokračuje juhozápadným smerom cez intravilán mesta Bánovce nad Bebravou. Severne od centra mesta ústi v nadmorskej výške cca 197 m n. m. do Bebravy.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Strážovských vrchoch
Vodné toky v Nitrianskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Hydina (potok)

Hydina je potok v severnom výbežku Podunajskej nížiny, preteká územím okresov Bánovce nad Bebravou a Partizánske. Je to ľavostranný prítok Bebravy, má dĺžku 14,3 km a je tokom V. rádu. Na strednom toku napája vodnú nádrž Brezolupy a Nedašovský rybník. Na dolnom toku koryto križuje v severojužnom smere Rybiansky kanál.

Prameň  
Hydina vyteká z jazierka pri osade Látkovce na okraji Strážovských vrchov v nadmorskej výške približne 285 m n. m.

Opis toku  
Najprv tečie viac-menej severojužným smerom, južne od Látkoviec sa stáča a pokračuje západným smerom. Pod osadou Jerichov sa začína stáčať, podteká štátnu cestu č. 9, po pribratí Miezgovského potoka už opäť tečie severojužným smerom a napája spomenuté vodné plochy. Pod Nedašovským rybníkom sa stáča juhojuhozápad, juhovýchodne od Veľkých Ostratíc tečie na krátkom úseku najprv na juh, následne sa stáča na západ a podteká železničnú trať Trenčín – Chynorany južne od spomenutej obce. Medzi železničnou traťou a ústím tečie západoseverozápadným smerom a križuje Rybiansky kanál.

Geomorfologické celky  
Strážovské vrchy, podcelok Nitrické vrchy, časť Rokošské predhorie
Podunajská pahorkatina, podcelok Nitrianska pahorkatina, časti Bánovská pahorkatina a Bebravská niva

Prítoky  
pravostranné: prítok prameniaci západne od Látkoviec v lokalite Veľké Boriny, Miezgovský potok
ľavostranné: Sítenský potok (189,8 m n. m.), prítok z oblasti Farárovej doliny

Ústie  
Do Bebravy sa vlieva na Bebravskej nive juhozápadne od obce Ostratice v nadmorskej výške cca 178 m n. m.

Obce  
Hydina preteká katastrálnymi územiami týchto obcí:
Uhrovec, miestna časť Látkovce
Brezolupy, miestna časť Jerichov
Vysočany/Pravotice (ako hraničný tok)
Nedašovce 
Ostratice, osada Trebašovce
Ostratice/Žabokreky nad Nitrou a Chynorany (ako hraničný tok)

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Strážovských vrchoch
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Vodné toky v okrese Partizánske
Osliansky potok (prítok Nitry)

Osliansky potok je potok na Hornej Nitre, v južnej časti okresu Prievidza. Je to ľavostranný prítok Nitry, meria 13,5 km a je tokom 4. rádu. Na hornom toku preteká najprv Lomskou dolinou a následne Hornoveskou dolinou s dvoma rekreačnými strediskami. Pri obci Oslany vytvára sihoť.

Prameň: v pohorí Vtáčnik na južnom svahu Plešiny (1 061,3 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 820 m n. m.

Smer toku: prevažne na severozápad, len v dolnej časti Hornoveskej doliny na západ

Geomorfologické celky: 1. Vtáčnik, podcelok Vysoký Vtáčnik, 2. Hornonitrianska kotlina, podcelok Oslianska kotlina

Prítoky: sprava Stratený potok, prítok spod Buchlova (1 040,5 m n. m.), Lubenský potok, dva prítoky spod Žarnova (839,8 m n. m.), zľava prítok z Hlbokej doliny, Cerová a prítok od obce Radobica

Ústie: do Nitry východne od obce Malé Kršteňany v nadmorskej výške okolo 200,5 m n. m.

Obce: rekreačná osada Lômy, osada Rudica, Horná Ves a Oslany

Potoky na Slovensku
Povodie Nitry
Vodné toky v okrese Prievidza
Bystrica (prítok Nitry)

Bystrica je potok na Hornej Nitre, v južnej časti okresu Prievidza. Je to ľavostranný prítok Nitry, meria 13,2 km a je tokom IV. rádu. Na hornom toku preteká Bystričianskou dolinou, na dolnom toku bifurkuje, v nadmorskej výške 342,5 m n. m. sa odpája vedľajšie rameno, ktoré sa vlieva do susedného Žiarneho potoka.

Prameň: v pohorí Vtáčnik na juhozápadnom svahu vrchu Vtáčnik (1 345,8 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 120 m n. m., v lokalite Stredný kostolík

Smer toku: najprv viac-menej na západ, pričom vytvára výrazný oblúk ohnutý na sever, ďalej pokračuje na sever až po vstup do kotliny, na dolnom toku tečie západoseverozápadným smerom

Geomorfologické celky: 1.Vtáčnik, podcelok Vysoký Vtáčnik, 2.Hornonitrianska kotlina, podcelok Oslianska kotlina

Prítoky: sprava prítok z doliny Hrádok, zľava prítok spod Zadného Kľaku, z oblati Žiarneho vrchu a spod Malého Sádku (856,5 m n. m.)

Ústie: do Nitry východne od Chalmovej v nadmorskej výške okolo 218 m n. m.

Obce: iba Bystričany

Potoky na Slovensku
Povodie Nitry
Vodné toky vo Vtáčniku
Vodné toky v Hornonitrianskej kotline
Vodné toky v okrese Prievidza