Spriggina

Spriggina je rod raných dvojstranovcov, ktorých vzťah k súčasným živočíchom je nejasný. Sú známe z obdobia ediakar, približne pred 550 miliónmi rokov. Jedince mali dĺžku asi 3 – 5 cm a mohli byť dravé. Ich spodok bol pokrytý dvoma radmi tvrdých spojovacích platní, zatiaľ čo jedna rada zakrývala jeho hornú časť; jeho niekoľko predných segmentov bolo spojených a vytvárali „hlavu“, ktorá mohla mať oči a tykadlá.

Priamy dôkaz, že Spriggina mala jednoduché oči nie je. Existujú iba výčnelky na hlave v nájdených skamenelinách a predpoklad, že vývoj očí nastal v období ediakar.

Taxonomická príslušnosť rodu Spriggina nie je v súčasnosti známa; bol rôzne klasifikovaný ako obrúčkavý červ, listový mnohobunkovec radu Rangeomorpha, variant rodu Charniodiscus, člen ríše Proarticulata, článkonožec príbuzný s trilobitmi alebo dokonca ako zaniknutý kmeň. Nedostatok známych segmentovaných nôh alebo končatín a kĺzavá reflexia namiesto symetrických segmentov naznačujú, že klasifikovať rod medzi článkonožce je predčasné napriek určitej povrchovej podobnosti.

Spriggina floundersi je oficiálny fosílny znak Južnej Austrálie. Nikde inde sa nenašla.

Opis 
Spriggina rástla na dĺžku asi 3 cm a mala podlhovastý tvar. Organizmus bol segmentovaný bez spojených segmentov, pričom segmenty boli niekedy zakrivené.  Horný povrch organizmu bol pokrytý radom prekrývajúcich sa kutikulárnych doštičiek; spodok tvoril spárované doštičky.

Prvé dva segmenty tvorili prednú časť, „hlavu“. Predný segment je v tvare podkovy, na jeho hornom povrchu je pár prehĺbenín, ktoré môžu predstavovať oči. Druhý segment môžu byť antény.

Niektoré fosílie majú v strede polkruhovej hlavy kruhové ústa, i keď je interpretácia obmedzená malou veľkosťou stvorenia v porovnaní s veľkými zrnami pieskovcov, v ktorých je zachovaná. Nohy sa nezachovali.

Symetria nie je presne dvojstranná, ale javí sa ako kĺzavá reflexia, kde sa opačné segmenty posunú o polovicu intervalu. V niektorých vzorkách sa segmenty tela nakláňajú dozadu a vytvárajú zhruba vzory tvaru „V“; zatiaľ čo v iných sú viac alebo menej priame. Zdá sa, že medzi týmito dvoma extrémami existujú pomerne komplexné rozdiely.

Výskyt fosílií 
Spriggina je známa iba z ediakarského podložia. Fosílie z pohoria Vindhja, spoľahlivo datované na vek približne 1 200 miliónov rokov, boli klasifikované ako Spriggina, ale s najväčšou pravdepodobnosťou predstavujú mikrobiálne artefakty. Spriggina mala tvrdé, aj keď nekalcifikované telo, evidentné z nájdených fosílií: vždy ako otlačok na spodnom povrchu fosílneho lôžka.

Taxonomická príslušnosť 

Podobne ako aj iná ediakarská biota aj vzťah rodu Spriggina k iným skupinám nie je jasný. Určitú podobnosť má so živým mnohoštetinavými červami Tomopteris a Amphinomidae, ale jeho nedostatok chaét (makrotrichií) spolu s ďalšími dôkazmi naznačuje, že sa nemôže radiť do tohto kmeňa. Bol tiež porovnávaný s radom Rangeomorpha, členmi ediakarskej bioty, ktoré môžu predstavovať samostatnú ríšu. Zatiaľ čo jeho kĺzavá symetria môže naznačovať opak, niektorí ďalší vedci považujú rod Spriggina za článkonožce; ich povrchová podobnosť s trilobitmi môže naznačovať úzky vzťah aj k tejto triede. Alebo táto podobnosť môže byť ďalším príkladom konvergentnej evolúcie.  Spriggina mohla byť dravá a mohla mať úlohu pri začatí kambrickej explózie.

Dejiny 
Rod bol pomenovaný po Reginaldovi Spriggovi, ktorý objavil ediakarské fosílie v pohorí Ediacara Hills, súčasť Flinders Range v Južnej Austrálii a bol zástancom ich uznania ako mnohobunkových organizmov.

Druhy 
Spriggina floundersi je v súčasnosti jediným všeobecne akceptovaným druhom tohto rodu. Konkrétny názov „floundersi“ sa vzťahuje na amatérskeho austrálskeho hľadača fosílií Bena Floundersa. Spriggina ovata sa teraz klasifikuje vo svojom vlastnom rode Marywadea.

Spriggina floundersi – Glaessner, 1958
Spriggina borealis – Fedonkin, 1979

Marywadea ovata (syn. Spriggina ovata) – Glaessner & Wade, 1966, hlava trochu asymetrická a širšia ako u S. floundersi V minulosti bola súčasťou rodu.

Referencie

Zdroj 

Proarticulata
Ediakarská fauna