joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Hlinné

Hlinné je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Polohopis 
Obec Hlinné sa nachádza v Podslanskej pahorkatine na pravom brehu rieky Topľa. V západnej časti zasahuje aj do sopečných Slanských vrchov, vo východnej časti aj do výbežkov Východoslovenskej nížiny.

Názov obce 
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1402, keď bol názov obce zapísaný v maďarskej podobe Agyagos, Agyagaspatak, čo v preklade znamená Ílovitý (Agyagos) a Hlinné (Agyagaspatak). Názov obce súvisí s kvalitou pôdy, ktorá je ílovitá a tým pádom ťažká, čo sťažuje obrábanie pôdy na poľnohospodárske účely a znižuje úrodnosť pôdy.

Dejiny 
Vznik obce sa predpokladá v 11. až 13. storočí. 

Obec má od svojho vzniku slovenský pôvod. Až do 17. storočia patrila panstvu Čičava, v 15. storočí čiastočne aj panstvu Skrabské. V 15. až 17. storočí sa obec sľubne rozrastala. V roku 1493 mala 8 obývaných usadlostí a v roku 1600 mala už 21 poddanských domov. V obci bol dom richtára, mlyn, evanjelický kostol, fara a škola.

Koncom 17. storočia bolo Hlinné stredne veľkou dedinou s prevažne poddanským obyvateľstvom 

 obec mala v roku 1715 11 domácností
 v roku 1730 bola úplne opustená
 v roku 1787 mala už 84 domov a 530 obyvateľov

V 18.-19. storočí vlastnili tunajšie majetky Dessewffyovci a po nich Coudenhoveovci, v obci bol v prevádzke aj liehovar. Obyvatelia sa zaoberali povozníctvom, drevorubačstvom a tkáčstvom. Zúčastnili sa na roľníckom povstaní v roku 1831.

V rokoch 1890-1910 sa mnohí obyvatelia vysťahovali. Za I. ČSR sa zaoberali poľnohospodárstvom a tkáčstvom a v roku 1921 bola založená bunka KSČ. Po II. sv. vojne nastal rozvoj obce - v roku 1952 postavili trepáreň ľanu a v roku 1958 bolo založené JRD.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Sídlisko Pod Hôrkou, archeologická lokalita z obdobia doby rímskej. Lokalita nie je prezentovaná.

 Gréckokatolícky kostol Zosnutia presvätej Bohoridičky, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1794. Obnovou prešiel v roku 1883 a 1927. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Zariadenie chrámu pochádza zo začiatku 20. storočia. Fasády sú členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Veža s nárožným zaoblením je ukončená barokovou helmicou s laternou.

 Rímskokatolícky kostol Najsvätejšieho Srdca Ježišovho, jednoloďová neogotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1939-1940. Autorom projektu kostola je Juraj Byrtus. V roku 1947 prešiel obnovou. V interiéri sa nachádzajú lomené klenby. Zariadenie kostola je novodobé. Fasády sú členené oknami s lomeným oblúkom. Veža s prvkami secesie je dekorovaná vlysom s motívom hrotitého oblúka a ukončená štítmi s lomenými oblúkmi a ihlancovou helmicou.

Občianska vybavenosť  
V obci sa okrem gréckokatolíckeho chrámu a rímskokatolíckeho kostola nahádza aj moderný evanelický kostol.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
História
Holčíkovce

Holčíkovce je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Márie de Mercede, jednoduchá jednoloďová stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a malou strešnou vežou, z roku 1921. Kostol je však v jadre pravdepodobne staršia stavba. Fasády kostola sú hladké, členené opornými piliermi a polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená ihlancovou helmicou. V obci bol z kapacitných dôvodov vybudovaný moderný kostol rovnakého patrocínia.

Partnerské mestá 
  Vír, Česko
  Pielnia, Poľsko

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Jasenovce

Jasenovce () je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Časti obce 
Pod obec Jasenovce patria okrem Jasenoviec samotných aj tri osady: Poloma, Vrchy a Močedníky.

Dejiny 
Jasenovce sa prvýkrát spomínajú v roku 1543. Poloma bola založená v rokoch 18901910 poľskými prisťahovalcami na čele s Jozefom Bielom (18501934) a jeho manželkou Eleonórou Wysoczyńskou (18681936), pochádzajúcou zo šľachtického rodu.

Obyvateľstvo

Národnostné zloženie 
 2011 - 226 obyvateľov: Slováci 209 (92,48%), Ukrajinci 3 (1,33%), Česi 3 (1,33%), nezistení 11 (4,87%).
 2001 - 236 obyvateľov: Slováci 230 (97,46%), Česi 1 (0,42%), Ukrajinci 2 (0,85%), nezistení 3 (1,27%).
 1991 - 236 obyvateľov: Slováci 236 (100%). 
 1930 - 468 obyvateľov: Čechoslováci 188 (40,17%), Rusíni 2 (0,43%), Poliaci 278 (59,40%).
 1910 - 361 obyvateľov: Slováci 106 (29,36%), Nemci 1 (0,28%), Poliaci 254 (70,36%).

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Michala archanjela, jednoloďová klasicistická stavba so segmentovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1778. V roku 1788 bol poškodený zemetrasením a obnovený. Veža bola doplnená v rokoch 1936-1937. Nachádza sa tu hlavný oltár s obrazom archanjela Michala od I. Gubalského z roku 1875. Bočný oltár je neoklasicistický z druhej polovice 19. storočia. Fasády kostola sú hladké so segmentovo ukončenými oknami. Veža je lemovaná opornými piliermi a ukončená ihlancovou helmicou.

 Rímskokatolícky kostol Najsvätejšieho srdca Ježišovho v časti Poloma, jednoloďová neogotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1908-1913. V rokoch 2008-2009 prešiel obnovou. V interiéri sa nachádza oltár s obrazom Panny Márie Czestochowskej, dielo miestnych insitných rezbárov Martina Brzanu a Jakuba Jaworského. Na fasáde je umiestnená pamätná tabuľa kňaza Jána Nemca umučeného partizánmi počas druhej svetovej vojny. Fasády sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami, veža je ukončená trojuholníkovými štítmi a ihlancovou helmicou.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Liptovské Revúce

Liptovské Revúce sú obec na Slovensku v okrese Ružomberok.

Dejiny 
Najstaršia zmienka o slovanskej občine pochádza z roku 1233, kedy kráľ Ondrej II daroval istému Hudkovi tri podlužia zeme (Terra Reucha). Občina s názvom Revúca zanikla v roku 1355. Ďalšie zmienky o priestore Liptovských Revúc pochádzajú až z 15. storočia, kedy sa osada spomína v súvislosti so spracovaním medenej rudy vyťaženej v Španej doline. S úpadkom banskej činnosti klesal aj význam osady a po skončení ťažby v roku 1560 už prevládalo poľnohospodárstvo.

V roku 1625 sa v likavskom urbári objavila Nižná a Stredná Revúca. V roku 1671 sa objavila zmienka o Veľkom a Malom Hričkove (Vyšná Revúca), čím sa spojili tri osady neskôr už s názvom Tri Revúce (Revúca, Veľká a Malá Revúca) pod jedným zemepánom.
Revúckou dolinou viedla stará kráľovská cesta z Krakova cez Liptov, Veľký Šturec do Banskej Bystrice a ďalej do Budapešti. Revúčania sa preto často živili aj ako povozníci, alebo prenajímali svoje kone na prekonanie stúpania cez Šturec. Po výstavbe novej cesty z Ružomberka do Banskej Bystrice cez Donovaly a výstavbe Košicko-bohumínskej železnice a úzkorozchodnej trate do kúpeľov Korytnica tento spôsob obživy stratili.

Prvá polovica 20. storočia bola v obci v znamení vysťahovalectva, najmä počas krízových rokov obyvatelia odchádzali do viacerých európskych štátov, ale aj do Severnej Ameriky. Počas 2. svetovej vojny sa obyvateľstvo aktívne zapojilo do Slovenského národného povstania, kedy sa obec stala dôležitou zásobovacou trasou povstalcov a bola bombardovaná a obsadená fašistami až do jej oslobodenia Červenou armádou 4. apríla 1945. Revúčania sa v päťdesiatych rokoch v dôsledku industrializácie zamestnávali najmä v priemyselných podnikoch v mestách Ružomberok, Liptovský Mikuláš a Banská Bystrica. V obci neskôr došlo k vybudovaniu novej školy, požiarnej zbrojnice, ale aj lyžiarskeho svahu.

Najvyšší počet obyvateľov mala obec v roku 1961, kedy počet stúpol na 2261.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Očisťovania Panny Márie, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z rokov 1802-1819. Pôvodne v obci stál starší drevený kostol z roku 1694, ktorý bol po dokončení nového zbúraný. Samostatná farnosť v obci vznikla v roku 1787 a patrila pod spišskú diecézu. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami s výmaľbou od Jozefa Hanulu. Nachádza sa tu klasicistický oltár z roku 1820 s obrazom Obetovanie Ježiša od Jozefa Hanulu z roku 1913. Ostatné zariadenie kostola pochádza tiež z doby jeho výstavby. Kostol má hladké fasády so segmentovo ukončenými oknami. Veža je členená lizénovými rámami a ukončená zvonovitou helmicou.

Pravidelné podujatia 
Liptovské Revúce sú známe aj organizovaním podujatia vo varení bryndzových halušiek pod názvom Revúcke halušky.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Miroslav Saniga (* 1964), vedecký pracovník, prírodovedec a spisovateľ

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Iné projekty 

 
Obce okresu Ružomberok
Jastrabie nad Topľou

Jastrabie nad Topľou je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Praveké sídlisko, archeologická lokalita z obdobia od včastnej dejinnej doby po dobu rímsku. Lokalita v súčasnosti nie je prezentovaná.

 Gréckokatolícky kostol Zoslania Ducha svätého, jednoloďová eklektická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1938-1939. Zariadenie chrámu pochádza z doby jeho vzniku. Fasády sú členené trifóriami s polkruhovým ukončením a šambránami. V podveží je otvorený stĺpový portikus. Veža členená kordónovou rímsou je ukončená barokovou helmicou.

 Rímskokatolícky kostol Najsvätejšej Trojice, jednoloďová eklektická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1940. Stojí na mieste staršej stavby z roku 1745, zbúranej v roku 1925. Fasády kostola sú členené neogotickými oknami s lomeným oblúkom. Veža je ukončená oblúčkovým vlysom, secesným štítom a ihlancovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 

preteká tam rieka Topľa

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Liptovská Lúžna

Liptovská Lúžna je obec na Slovensku v okrese Ružomberok.

Polohopis 
Obec sa nachádza na dolnom Liptove, asi 15 km južne od Ružomberka v Lúžňanskej doline, zasadenej v severnej časti Nízkych Tatier. Obcou preteká riečka Lúžňanka, ktorá sa v Liptovskej Osade po vstupe do Revúckej doliny vlieva do Revúcej. Obcou vedie cesta z Liptovskej Osady, ktorá pokračuje do osady Železnô.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Najsvätejšej Trojice, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1848. Prvý kostol v obci bol drevený z roku 1701. Súčasný kostol prešiel úpravami v rokoch 1909-1910. V interiéri sa nachádza klasicistický oltár s obrazom Najsvätejšej Trojice, stĺpová architektúra z doby vzniku stavby. Bočné oltáre pochádzajú z roku 1900. Fasáda kostola je členená pilastrami, v lodi sa nachádzajú termálne okná. Veža je ukončená trojuholníkovým štítom s tympanónom s malou sedlovou strieškou. 

 Súbor ľudových domov, ide o jednopodlažné troj či štvorpriestorové zrubové stavby na pôdoryse obdĺžnika so sedlovou šindľovou strechou z prelomu 19. a 20. storočia. Strecha je riešená ako polovalbová či sedlová s podlomenicou. Štít býva niekedy ukončený kuklou.

Osobnosti obce

Rodáci 
 František Veselovský (* 1845 - † 1917) - slovenský advokát, politik a bankár.

Galéria

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Liptovská Lúžna

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Ružomberok
Liptovský Michal

Liptovský Michal je obec na Slovensku v okrese Ružomberok.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Michala, jednoloďová ranogotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a malou strešnou vežou z druhej tretiny 13. storočia. Kostol je situovaný v opevnenom areáli v obci. Prvá zmienka o kostole je z roku 1270. Niekedy pred rokom 1330 došlo k prestavbe kostola, kedy bolo pôvodné kvadratické presbytérium nahradené polygonálnym, zaklenutým dvoma poľami rebrovej klenby. Z tejto etapy sa dochovali aj dva portály do sakristie a južný portál s neskorogotickými dverami. V rokoch 1575-1686 bol kostol evanjelický. Z toto obdobia pochádza drevená empora a murovaná kazateľnica. Upravovaný bol ešte klasicisticky v rokoch 1824-1831, odkedy je loď plochostropá. Pamiatková obnova kostola sa uskutočnila v rokoch 1975-1976. Kostol má fasády členené opornými piliermi a oknami s kružbou. Strecha je pokrytá šindľom. Vystupuje z nej šindľový sanktusník s barokovou cibuľou s laternou. Pri kostole stojí zvonica s drevenou nadstavbou a šindľovou cibuľou z roku 1694.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Apsida.sk- profil gotického kostola

 
Obce okresu Ružomberok
Sídla na Váhu
Štiavnička (okres Ružomberok)

Štiavnička je obec na Slovensku v okrese Ružomberok.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Iné projekty 

 
Obce okresu Ružomberok
Komárany

Komárany je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Dejiny 
Archeologické nálezy dokazujú osídľovanie komáranského chotára v slovanskom období. Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1303.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Praveké sídlisko, archeologická lokalita z obdobia doby bronzovej. Osídlené bolo aj v období stredoveku. Lokalita nie je prezentovaná.

 Rímskokatolícky kostol sv. Michala archanjela, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z obdobia pred rokom 1332. Úpravami prešiel v 16. a 17. storočí. Barokovo bol prestavaný v roku 1770. V roku 1907, 1924 a po roku 1945 bol obnovený. Interiér je zaklenutý pruskou klenbou. Nachádza sa tu gotické kamenné pastofórium s pôvodnou mrežou, kazateľnica z druhej polovice 18. storočia a oltár s obrazom sv. Michala z obdobia okolo roku 1900. Fasády kostola sú členené segmentovo ukončenými oknami so šambránami. Veža s nárožnými zaobleniami je členená kordónovou rímsou a ukončená ihlancovou helmicou. 

 Kamenný prícestný kríž s korpusom, klasicistické dielo z roku 1778. Úpravami prešiel v 19. storočí.

 Pamätné miesto roľníckeho povstania z roku 1831 na kopci Pahrun.

Občianska vybavenosť 
Obec má železničnú zastávku.

Referencie

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Kladzany

Kladzany sú obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Dejiny 
Po neúrode v roku 1830 postihla v roku 1831 obec cholera. V obci bola od 25. júla do 25. augusta. V Kladzanoch na ňu zomrelo 60 ľudí (matrika zomrelých uvádza ich počty: evanjelikov a.v. 50, rímskokatolíkov 7, gréckokatolíkov 2, židov 1). Táto epidémia podnietila na Zemplíne vypuknutie známeho roľníckeho povstania.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Praveký mohylník, archeologická lokalita z obdobia eneolitu. Lokalita nie je prezentovaná.

 Evanjelický kostol, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1808-1812. Obnovený bol v roku 1910 a 1950. V interiéri sa nachádza klasicistický oltár z roku 1856 s obrazom Žehnajúci Kristus od G. Kacziányiho z roku 1852. Organ je z roku 1901 a kazateľnica z roku 1910. Fasády kostola s nárožným zaoblením sú hladké so segmentovo ukončenými oknami. Veža je ukončená ihlancovou helmicou. 

 Náhrobok Samuela Fábryho z roku 1826. Nachádza sa v severovýchodnej časti cintorína.

Osobnosti obce

Pôsobili tu 
 Samuel Fábry (* 1769 - † 1826), evanjelický farár, ľudo­výchovný pracovník a učiteľ.
 Adam Hlovík (* 1793 - † 1851), evanjelický farár, zberateľ ľudových piesni. 
 Ján Hlovik (* 1804 - † 1862), evanjelický farár učiteľ a zberateľ ľudových piesní, pôsobil tu v rokoch 1832-1845.

Referencie

Zdroje 
 Kizling, Ján: Nižný Hrabovec 1357-1997. Hencovce : obecné zastupiteľstvo obce Nižný Hrabovec, 1997. 80 s.

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Kučín (okres Vranov nad Topľou)

Kučín je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka je z roku 1335. Po neúrode v roku 1830 postihla v roku 1831 obec cholera od 21. júla do 13. augusta. Zomrelo na ňu 36 ľudí (matrika zomrelých uvádza ich počty: rímskokatolíkov 25, gréckokatolíkov 2, židov 9). Táto epidémia podnietila na Zemplíne vypuknutie známeho roľníckeho povstania.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol navštívenia Panny Márie, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z konca 14. storočia. Klasicisticky bol upravený v roku 1793 a 1850, neogoticky v rokoch 1902 a 1913. Presbytérium je zaklenuté gotickou rebrovou klenbou, loď je plochostropá. Nachádza sa tu neogotický hlavný oltár, ostatné zariadenie je novodobé. Fasády kostola v duchu neogotiky sú členené opornými piliermi a korunnou rímsou s vlysom s motívom lomeného oblúka. Veža s priebežnými lizénami je ukončená trojuholníkovými štítmi a ihlancovou helmicou.

Referencie

Zdroj 
 Kizling, Ján: Nižný Hrabovec 1357-1997. Hencovce : obecné zastupiteľstvo obce Nižný Hrabovec, 1997. 80 s.

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Kvakovce

Kvakovce sú obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Žiarové pohrebisko, archeologická lokalita z obdobia praveku. Lokalita nie je prezentovaná.

 Rímskokatolícky kostol sv. Ducha, jednoloďová pôvodne baroková stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanuou vežou, z rokov 1772-1774. Obnovou prešiel v rokoch 1886, 1902 a v roku 1930. V druhej polovici 20. storočia bola doplnená moderná veža. V interiéri sa nachádza hlavný oltár s reliéfom Zoslanie sv. Ducha od J. Gavoru z roku 1902. Súčasťou interiéru je aj rokoková organová skriňa z doby vzniku kostola. Fasády sú členené segmentovo ukončenými oknami a opornými piliermi. Veža je ukončená trojuholníkovými štítmi a ihlancovou helmicou.

 Rímskokatolícky kostol Najsvätejšieho Srdca Ježišovho v bývalej obci Trepec, jednoloďová neoklasicistická stavba so segmentovým ukončením presbytéria a predstavanuou vežou, z rokov 1907-1910. Pôvodná obec bola zatopená pri výstavbe Domaše, kostol je odvtedy situovaný na vyvýšenine na brehu vodnej nádrže. V interiéri sa nachádza zariadenie z doby jeho vzniku s neogotickým hlavným oltárom. Fasády kostola sú členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Veža je členená kordónovou rímsou a ukončená trojuholníkovými štítmi s terčíkom a ihlancovou helmicou.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Majerovce

Majerovce sú obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Zemianska kúria, jednopodlažná dvojtraktová klasicistická stavba na pôdoryse obdĺžnika s manzardovou strechou, z roku 1824. Úpravami prešla v druhej polovici 19. storočia a v prvej polovici 20. storočia. V rokoch 2011-2012 prešla obnovou. Fasáde dominuje vstupný portikus s toskánskymi stĺpmi ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom. Okná majú polkruhové suprafenestry s rastlinnými motívmi. Strecha je ukončená trojicou komínov, z ktorých jeden má vročenie 1824.

Občianska vybavenosť 
V obci sa nachádzajú dva moderné kostoly, Rímskokatolícky kostol Nanebovzatia Panny Márie a Gréckokatolícky chrám Nanebovstúpenia Pána.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Malá Domaša

Malá Domaša je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Obecné symboly

Erb 
Erb obce tvorí: V zelenom poli po zlatej trávnatej pažiti, zrkadliacej sa v modrej vodnej hladine, bežiaci zlatý jeleň s výraznou hrivou a striebornou zbrojou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol nanebovzatia Panny Márie, jednoloďová pôvodne baroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1724. Na začiatku 20. storočia bol prefasádovaný v neorománskom duchu. V presbytériu sa nachádzajú krížové klenby s lunetami, v lodi pruské klenby. Zariadenie pochádza zo začiatku 20. storočia. Fasády sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Priečelie je ukončené oblúčkovým vlysom. Veža je členená lizénový rámom a štvorcovýmm vlysom, ukončená je ihlancovou helmicou.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Matiaška

Matiaška je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky kostol sv. Demetera, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria, bočnými kaplnkami a predstavanou vežou, z roku 1773. V roku 1925 a 1987 prešiel obnovou. Interiér je zaklenutý českými plackami, bočné kaplnky majú pôdorys polkruhu. Zariadenie chrámu pochádza z konca 19. storočia. Fasády sú členené polkruhovo ukončenými oknami s lambrekýnmi v parapete a klenákmi v oblúku šambrány. Veža s nárožným skosením je ukončená barokovou helmicou s laternou.

 Pomník brigády Čapajev, pomník so sochou lesného robotníka v nadživotnej veľkosti v štýle socialistického realizmu z račianskeho vápenca, z roku 1982. Autormi sú architekt Juraj Osvald a akademický sochár Ladislav Šichman.

Externé odkazy

Referencie

Iné projekty

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Nová Kelča

Nová Kelča je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Štefana kráľa, jednoloďová barokovo-rokoková stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a dvoma predstavanými vežami, z roku 1780. Autorom kostola je pravdepodobne staviteľ Gašpar Urlespacher. Obnovou prešiel v roku 1876. Po napustení vodnej nádrže Domaša a zatopení obce Kelča ostal kostol, ktorý sa dnes nachádza pod úrovňou vodnej hladiny, jedinou stavbou z pôvodnej obce. Presbytérium je zaklenuté konchou, loď pruskými klenbami. Nachádza sa tu hlavný oltár a dva bočné oltáre, všetky sú neskorobarokové z doby vzniku kostola. Súčasťou interiéru je aj rokoková patronátna lavica a mramorová krstiteľnica z konca 18. storočia. Fasády sú členené pilastrami a segmentovo ukončenými oknami s profilovanými šambránami. Priečelie je ukončené dvojetážovým segmentovým štítom s bohatými štukatúrami. Veže sú členené kordónovou rímsou, segmentové okná majú bohatú rokajovú štukovú výzdobu. Veže sú ukončené korunnou rímsou s terčíkmi a zvonovitými helmicami s laternami.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Ondavské Matiašovce

Ondavské Matiašovce je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Mikuláša biskupa, jednoloďová neskorobaroková stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1773. V roku 1778 bol obnovený po zemetrasení. V interiéri sa nachádza rokoková kazateľnica a sekundárne umiestnená klasicistická krstiteľnica z druhej polovice 18. storočia. Oltár je neobarokový. Fasáda s nárožnými zaobleniami je členená segmentovo ukončenými oknami. Veža je členená kordónovou rímsou a lizénovými rámami, ukončená je ihlancovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Pavlovce (okres Vranov nad Topľou)

Pavlovce sú obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Časti obce 
Miestna časť - Podlipníky.

Občianska vybavenosť 
V obci sa nachádza moderný rímskokatolícky kostol sv. Petra a Pavla z roku 1952 a evanjelický kostol z roku 1964.

Doprava 
Obec má vlakové aj autobusové spojenie.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

Pavlovce (okres Vranov nad Topľou)
Obce okresu Vranov nad Topľou
Petrovce (okres Vranov nad Topľou)

Petrovce sú obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou. Obec leží na severnej strane Slanských hôr. Obec vznikla v 30. rokoch 14. storočia. Založená bola vtedajšími usadlíkmi na čele so šoltýsom Petrom podľa zákupného práva.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Pamätný priestor SNP, nachádza sa juhozápadne od obce.

Občianska vybavenosť 
V obci sa nachádza moderný evanjelický kostol z rokov 1994-1997.

Referencie

Externé odkazy 
 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Piskorovce

Piskorovce sú obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky kostol Ochrany presvätej Bohoridičky, jednoloďová neoklasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1936. Stojí na mieste staršej drevenej stavby z roku 1891. Zariadenie chrámu je z doby jeho vzniku. Fadády sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža je členená kordónovou rímsou, korunnú rímsu má dekorovanú zuborezom a ukončená je barokovou helmicou s laternou.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Rafajovce

Rafajovce sú obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Polohopis 
Obec sa nachádza v nadmorskej výške 170 – , v južnej časti Nízkych Beskýd,  v lone úzkej kotliny, ktorou sa rinie riečka Ondalík,  východne od rekreačnej oblasti Domaša.

Vodné toky 
Obcou preteká riečka Ondalík.

Vodné plochy 
Asi  vzdušnou čiarou od obce sa nachádza jedna z najväčších umelých vodných nádrží na Slovensku – Domaša, ktorá je magnetom pre mnohých rekreantov, vyznávačov vodných športov a milovníkov nedotknutej prírody. Domaša je známa svojimi rekordnými rybárskymi úlovkami. Veď jej najväčšia hĺbka je  a rozprestiera sa na ploche . Rekreantom poskytujú služby na južnom konci rekreačné strediská: Poľany-(Monika), stredisko Eva a stredisko Dobrá, na severe rekreačné stedisko Valkov a z východu je to stredisko Nová Kelča.

Dejiny 
Počiatky osídlenia podľa archeologických nálezov siahajú až do obdobia neolitu 2000 – 1700 pred Kr., o čom svedčia aj mohyly – niekdajšie hroby – nájdené z tohto obdobia v Rafajovskom chotári. Rafajovce boli najmladšou dedinou v doline Ondalíka. Boli jedinou dedinou ktorú spolu založili Valasi a Rusíni podľa zákupného valašského práva. V doterajšej histórii sa obec volala: 1596 Rafayocz, 1773 Rafajowcze, 1786 Rafajocz, Rafajowce, 1808 Rafajóc, Rafajowce, 1863 – 1907 Rafajóc, 1907 – 1913 Máriakút, od 1920 dostal názov konečnú podobu Rafajovce.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Dve praveké mohyly, archeologické lokality z obdobia eneolitu.

 Gréckokatolícky kostol Narodenia presvätej Bohoridičky, jednoloďová baroková stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1750. Chrám prešiel obnovou v roku 1931. Poslednou obnovou prešiel v roku 2000. Stavba má pre východný rítus typické trojdielne členenie. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Nachádza sa tu ikonostas z doby jeho obnovy. Chrám má hladké fasády s nárožným zaoblením a polkruhovo ukončenými oknami. Každá z jeho troch častí je ukončená barokovou helmicou s laternou.

Zaujímavosti 
Neďaleko od obce sa nachádza prameň, okolo ktorého je postavená kaplnka. Prameň poskytuje občerstvenie pre pútnikov. O tomto prameni sa dlhé roky traduje, že poskytuje živú vodu. Podľa tradície tu slepý tulák zázračne získal späť svoj zrak. Neskôr na tomto mieste nechal postaviť kaplnku, ktorá hoci v zmenenej podobe stojí na rovnakom mieste dodnes.

Referencie

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Gréckokatolícke pútnické miesta
Slovenská Kajňa

Slovenská Kajňa je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Polohopis 
Nachádza sa 6 km od vodnej nádrže Domaša.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Praveká mohyla, archeologická lokalita z obdobia eneolitu. Lokalita nie je prezentovaná.

 Rímskokatolícky kostol Najsvätejšej Trojice, jednoloďová neorománska stavba so segmentovým ukončením presbytériom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1925. Stojí na mieste staršej stavby. Okolo roku 2000 bol prestavaný, keď bolo moderne rozšírené presbytérium. Zariadenie kostola je po prestavbe novodobé. Fasády starej časti sú členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami, lizénami a korunnou rímsou s oblúčkovým vlysom. Veža je ukončená štítmi s oblúčkovým vlysom a ihlancovou helmicou.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Tovarnianska Polianka

Tovarnianska Polianka je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Polohopis 
Tovarnianska Polianka leží v ondavskom výbežku Východoslovenskej nížiny v Pozdišovskej pahorkatine na terasách Ondavky. Nadmorská výška v strede obce je 140 m n. m. a v chotári 127-271 m n. m. Na vyšších polohách pahorkatiny je listnatý les, nižšie časti a dolina Ondavky sú odlesnené.

Dejiny 
Našli sa tu zvyšky eneolitických mohylových násypov. Obec je doložená z roku 1335 ako Polenka, neskôr ako Polyon (1372), Polyunka (1414), Towarnanská Polánka (1773), Tovarnianska Polianka (1948); po maďarsky Tovarnapolyanka, Tavarnamező.
V roku 1363 patrila panstvu Čičava, koncom 16. storočia niekoľkým zemepánom, od konca 17. storočia Barkóczyovcom a iným. V roku 1715 mala 11 opustených a 7 obývaných domácností, v roku 1787 mala obec 25 domov a 190 obyvateľov, v roku 1828 mala 31 domov a 227 obyvateľov. Pracovali ako roľníci a v lesoch. V polovici 19. storočia a v rokoch 19001910 sa mnohí vysťahovali.

Za 1. ČSR sa obyvatelia zaoberali poľnohospodárstvom. V roku 1944 bola obec celkom vypálená. JRD bolo založené v roku 1958. Časť obyvateľov bola zamestnaná v priemyselných podnikoch v Humennom, Strážskom a v Hencovciach.

Obyvateľstvo 
K 31.12.2009 v obci žilo 115 obyvateľov, z toho 54 mužov a 61 žien.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Sídlisko z obdobia staroveku, archeologická lokalita osídlená od obdobia doby rímskej po stredovek. Nachádza sa v lokalitách Pod chabzdou a Palenčareň.

 Gréckokatolícky kostol Ochrany Presvätej Bohorodičky, jednoloďová pôvodne barokovo-klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1781-1784. Obnovou prešiel v roku 1870 a 1942. V interiéri na severnej stene lode sa nachádza baroková nástenná maľba. Hlavný oltár s baldachýnom pochádza z doby vzniku chrámu, na oltári je mladší obraz Panny Márie od A. Mihályiho z roku 1897. Fasády chrámu s nárožnými skoseniami sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža s nárožnými skoseniami je ukončená ihlancovou helmicou.

Občianska a technická vybavenosť 
V obci sa nachádza predajňa potravinárskeho tovaru, futbalové ihrisko, verejný vodovod, rozvodná sieť plynu.

Zdroj 
 Vlastivedný slovník obcí na Slovensku
 Štatistický úrad SR.

Referencie

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Žalobín

Žalobín je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.

Prírodné podmienky

Vodné toky 
Oľka a Ondava. Rieka Ondava, ktorá tečie chotárom obce je na úseku Slovenská Kajňa – Hencovce celoročne splavná. Poskytuje vhodné podmienky na vodnú turistiku aj pre úplnych začiatočníkov. V blízkosti obce funguje aj požičovňa lodí, ktorá organizuje splavy na riekach Ondava, Laborec, Topľa a Latorica.

Vodné plochy 
Domaša –

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Františka z Assisi, jednoloďová pôvodne baroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a mierne predstavanou vežou, z rokov 1765-1768. Stojí na mieste staršej stavby zo 16. alebo 17. storočia. Interiér je zaklenutý renesančnými klenbami. Nachádza sa tu rokoková kazateľnica z druhej polovice 18. storočia, ostatné zariadenie je novodobé. Fasády kostola sú členené polkruhovo ukončenými oknami a opornými piliermi. Veža je členená lizénovým rámom a ukončená ihlancovou helmicou.

Hudba 
Konopianka – ľudový subor

Pravidelné podujatia 
Letné slávnosti

Občianska vybavenosť 
 Materská škola
 Základná škola

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Vranov nad Topľou
Rudník (okres Myjava)

Rudník je obec na Slovensku v okrese okrese Myjava.

Polohopis 
Obec leží na severe Myjavskej pahorkatiny.

Dejiny 
Rudník vznikol v roku 1955 odlúčením niekoľkých kopaníc od Myjavy. V minulosti tu bol mlyn, vyhne, záboje na výrobu semencového oleja. Obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom, ženy tkáčstvom, výšivkárstvom, vyrábali náročné čipky na súčasti krojov, muži výrobky z dreva. V roku 1957 založili JRD. Za socializmu väčšina obyvateľstva pracovala v priemyselných podnikoch v Myjave.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Myjava
Danišovce

Danišovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza v Hornádskej kotline, 5 km východne od okresného mesta Spišská Nová Ves. Jej stred leží v nadmorskej výške 470m, ale severná časť obce presahuje výšku 600m.

Susedné obce 
Domaňovce, Harichovce, Jamník, Odorín

Vodné toky 
Odorica

Symboly obce 
Symboly na crwflags.com

História

Staré a cudzie názvy obce 
 1287 (ad metas) Nicolai filii Dionisii
 1317 (villa) Dionisii
 1333 Danusfalua
 1565 Dennsdorff, Dennesdorff
 1651 Danischócz
 1773 Danissowcze

Nemecký názov: Diensdorf, Densdorf, Dienstdorf
Maďarský názov: Danisóc, Dénesfalu

Politika

Starostovia obce 
1990 – 1994 Jozef Vernarský (VPN)
1994 – 1998 Jozef Vernarský (HZDS)
1998 – 2002 Jozef Vernarský (HZDS, KDH)
2002 – 2006 Miroslav Výrostek (HZDS, KSS, PSNS, SDA, SDĽ)
2006 – 2010 Miroslav Výrostek (HZDS, SNS)
2010 – 2014 Miroslav Výrostek (HZDS, SNS, SDKÚ-DS, KDH)

Obecné zastupiteľstvo 
1990 – 1994 – 12 poslancov
1994 – 1998 – 12 poslancov (5 HZDS, 4 KDH, 3 SDĽ)
1998 – 2002 – 9 poslancov (6 HZDS, 2 KDH, 1 SDĽ)
2002 – 2006 – 5 poslancov (2 HZDS, 1 KDH, 1 NEKA, 1 SDKU)
2006 – 2010 – 5 poslancov (2 HZDS, 2 NEKA, 1 SDKU)
2010 – 2014 – 5 poslancov (4 HZDS, 1 KDH)

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2008):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2008):

Kultúra a zaujímavosti

Stavby

Pamiatky 
Katolícky kostol sv. Márie Magdalény

Ranogotický, postavený okolo roku 1270, klenba lode z polovice 15. stor., predsieň z 18. stor. Dvojlodie (nepravé) s rovným uzáverom presbytéria, pristavanou sakristiou a predstavanou vežou. Obdĺžnikové presbytérium zaklenuté gotickou krížovou rebrovou klenbou, ktorá dosadá na konzoly s nábežníkmi. Rebrá hranolovej profilácie s okosením. Triumfálny oblúk dosadá na zväzok prípor zdvojenej oblej profilácie s bobuľovitými hlavicami. Loď s pôvodným rovným dreveným stropom, v polovici 15.stor. zaklenutá na stredný polygonálny pilier. Na jej južnej strane sa zachoval bohato profilovaný ranogotický ústupkový portál, pred ktorým je predsieň, zaklenutá v 18. stor. valenou klenbou. Západnú vežu pre statické poruchy koncom 19. stor. zbúrali, z jej bočných múrov vznikla predsieň pred západným vchodom. Hlavný a dva bočné oltáre sú neogotické z 20. stor. Voľný obraz Panny Márie je z prvej polovice 19. stor. Ukrižovaný v sakristii, polychrómovaná drevorezba z prvej polovice 19. stor. Bývalý gotický hlavný oltár sv. Márie Magdalény, krídlový, štvrťpolového typu, vo výklenkoch sošky sediacich svätíc Barbory, Kataríny, Doroty a Margity a z oltára pochádzajúca ústredná socha Márie Magdalény z roku 1430 (dnes v zbierkach Spišského múzea v Levoči).

Farský úrad 
filiálka Rímskokatolíckeho úradu Odorín

Školstvo 
Materská škola

Referencie

Iné projekty

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Harichovce

Harichovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Geografia 
Obec sa nachádza na styku Medvedích chrbtov s Levočskou kotlinou v centrálnej časti Hornádskej kotliny.

Susedné obce 
Danišovce, Iliašovce, Levoča, Odorín, Spišská Nová Ves

Vodné toky 
Levočský potok

História

Staré a cudzie názvy obce 
 1268 Baldmar 
 1313 Baldinazi, Baltzmary 
 1317 Baldinarii, Palmary, Paldmarii 
 1328 Palmesdorf 
 1520 (villa) Palmarum
 1628 Harykowcze
 1786 Hárikowce
 1920 Harikovce
 1927 Harichovce

Nemecký názov: Palmsdorf
Maďarský názov: Harikóc, Pálmafalu

Politika

Starostovia obce 
1990 - 1998 Milan Rerko (KSÚ)
1998 - 2010 Mária Auxtová (NEKA)
2010 - 2014 Ing. Miloš Augustiňák (NEKA)
2014 - 2018 Roman Hrušovský (#SIEŤ)
2018 - 2019 Ing. Miloš Augustiňák (NEKA)
2020 - súčasnosť Ing. Ľubomír Belej (nezávislý)

Obecné zastupiteľstvo 
1990 - 1994 - 9 poslancov
1994 - 1998 - 9 poslancov (4 HZDS, 3 KSÚ, 2 KDH)
1998 - 2002 - 9 poslancov (5 KDH, 3 HZDS, 1 SNS)
2002 - 2006 - 9 poslancov (5 KDH, 3 NEKA, 2 HZDS, 1 SMER)
2006 - 2010 - 9 poslancov (2 KDH, 3 NEKA, 4 SNS,SMER)
2010 - 2014 - 9 poslancov (3 KDH, 3 NEKA, 2 SMER, 1 SZ)
2014 - 2018 - 9 poslancov (3 KDH, 3 NEKA, 2 SIEŤ, 1 SMER)
2018 - 2022 - 9 poslancov (2 KDH, 5 NEKA, 1 SPOLU, 1 SMER)

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869:

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
Rímskokatolícky kostol Nepoškvrneného počatia Panny Márie

Pôvodne gotický, barokovo prestavaný okolo roku 1760, keď zmenili jeho východnú orientáciu a odstránili časť pôvodného obvodového muriva, ktorého kamene ležia dnes na brehoch potoka. Jednolodie s polkruhovo zakončeným presbytériom a s predstavanou trojpodlažnou vežou. Celý priestor je zaklenutý pruskou klenbou. Na pravej strane podvežia je zamurovaný ranogotický portál. Na pravom klenbovom poli je nástenná maľba od Jozefa Hanulu. Barokovo - klasicistická fasáda s nárožnými pilastrami a terčíkovou korunnou rímsou na predstavanej veži, zastrešenej neskorobarokovou laternovou baňou. Oltáre a kazateľnica sú pseudogotické z 20.stor. Krstiteľnica je drevená z polovice 19.stor. voľné neskorobarokové obrazy: Immaculata a Obrátenie sv. Pavla apošt.

Pomníky 
Padlým v druhej svetovej vojne.

Šport 
Futbalový klub (ŠK Harichovce), založený v roku 1932, Levočská 13

Pravidelné podujatia 
Folklórne slávnosti obce.

Hospodárstvo a infraštruktúra

Doprava 
Pravidelné autobusové spoje -  trasa Levoča - Spišská Nová Ves
Železničná nákladná doprava

Farský úrad 
Rímskokatolícky - Filinského 42
Duchovný správca: PhDr. ICLic. Dušan PARDEL (*1974)

Školstvo 
Materská škola - Staničná 20
Základná škola - Levočská 53

Známe osobnosti s detstvom v obci 
Július Hudáček - brankár Spartak Moskva
Libor Hudáček - útočník Bílí Tygri Liberec
Barbora Mišendová- Reprezentantka SR v plávaní

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Hincovce

Hincovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza v Hornádskej kotline v úzkej doline potoka Peklisko, ľavostranného prítoku Hornádu.

Susedné obce 
Baldovce, Buglovce, Bystrany, Spišské Podhradie - Katúň, Spišský Hrušov

Časti obce 
Trsťany

Symboly obce 
http://www.ngw.nl/int/slo/h/hincovce.htm, http://www.crwflags.com/fotw/flags/sk-sn-hi.html

História

Staré a cudzie názvy obce 
 1320 Hench
 1421 Hangendorff 
 1464 Henczfalua
 1565 Henczowtze
 1773 Hinczowcze
 1786 Hinzowze

Maďarský názov: Hincóc, Szepesnádasd

Politika

Starostovia obce 
1990 - 1994 Miloslav Vaverčák (VPN)
1994 - 1998 Ondrej Filip (KDH)
1998 - 2002 Ondrej Filip (NEKA)
2002 - 2006 Tatiana Brandoburová (ANO, KDH, SDKÚ)

Obecné zastupiteľstvo 
1990 - 1994 - 10 poslancov
1994 - 1998 - 9 poslancov (6 KDH, 3 HZDS)
1998 - 2002 - 9 poslancov (5 KDH, 4 HZDS)
2002 - 2006 - 5 poslancov (3 KDH, 1 HZDS, 1 NEKA)

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

Kultúra a zaujímavosti

Parky 
multifunkčne ihrisko

Hospodárstvo a infraštruktúra

Farský úrad 
filiálka Rímskokatolíckeho úradu Bystrany

Referencie 

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Hnilec (obec)

Hnilec je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza v Slovenskom rudohorí, v údolí rieky Hnilec, pod masívom Babinej, Súľovej, Veľkej a Malej Knoly. Vznikla po roku 1290, bola pôvodne baníckou obcou.

Susedné obce 
Gemerská Poloma, Hnilčík, Mlynky, Nálepkovo, Vlachovo

Ulice 
Delí sa na: Garbovňa, Kút, Delava, Maša, Gapel, Pumplovka, Hamer, Kolónia, Huta, Trosky.

Vodné toky 
Hnilec

Vodné plochy 
V blízkosti sa nachádza známa vodná nádrž Palcmanská Maša.

História 
Vznikla po roku 1290, bola pôvodne baníckou obcou. Obyvatelia obce pracovali na výstavbe trati 
Margecany – Červená Skala. V období SNP sa obyvatelia aktívne zapojili do partizánského hnutia. 
Pôsobil tu Štefan Mišík (18431919), historik a etnograf bojujúci za slovenskú národnú samostatnosť.
Za rakúsko-uhorskej monarchie bol Hnilec rozdelený na Gemerský a na Spišský. Gemerský tvorili dve osady: Ondrášová a Nový Svet, ktoré neskôr splynuli. Spišský Hnilec patril k Spišskej Novej Vsi ako jej osada. Hranicou medzi Gemerským a Spišským Hnilcom bola rieka Hnilec. V roku 1926 sa gemerská a spišská časť spojili, naďalej však patrili k Spišskej Novej Vsi až do roku 1954, kedy sa Hnilec osamostatnil.

Staré a cudzie názvy obce 
 1315 Guinicz 
 1920 Hnilec

Maďarský názov: Nagyhnyilec

Politika

Starostovia obce 
starosta:    Otakar Jeremiáš

Obyvateľstvo 
počet obyvateľov: 547

Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky

Barokový kaštieľ 
Postavený v druhej polovici 18. stor., prestavaný a upravený v 20. stor. Viacpodlažná obdĺžniková budova s dvojosovým, nesúmerným rizalitom. Miestnosti na prvom podlaží sú zaklenuté pruskou klenbou s pásmi.

Katolícky kostol Panny Márie 
Postavený v rokoch 18941897 v pseudogotickom slohu. Jednolodie s polygonálnym uzáverom, sakristia s rovným stropom, predstavaná trojpodlažná veža. Presbytérium je zaklenuté valenou klenbou, loď pseudogotická krížovou rebrovou klenbou. Vnútorné zariadenie pochádza z rovnakého obdobia ako stavba kostola.

Pomníky 
 Pomník padlým vojakom v druhej svetovej vojne, ktorý sa nachádza nad železničnou stanicou.
 Pamätné tabule Štefana Mišíka (18431919), kňaza, historika a etnografa, umiestnené na farskej budove a na ceste na Grajnár, na skalnej stienke vedľa cesty.

Šport 
 Bežecké lyžovanie má bohatú históriu a niekoľko významných ocenení na celoslovenských súťažiach.
 Futbalové turnaje, ktoré sú organizované cez letné prázdniny. Najprv je to turnaj medzi ulicami, o mesiac neskôr je to turnaj medzi chatármi a domácimi.
Multifunkčné ihrisko od roku 2010

Hospodárstvo a infraštruktúra

Farský úrad 
Rímskokatolícky – Hnilec 40
Duchovný správca: Štefan Kojš

Školstvo 
Základná aj materská škola boli zatvorené kvôli malému počtu žiakov.

Osobnosti 
Štefan Mišík (18431919), historik a etnograf bojujúci za slovenskú národnú samostatnosť. 
Na farskej budove a na ceste na Grajnár, na skalnej stienke vedľa cesty, sú umiestnené jeho pamätné tabule.

Referencie

Externé odkazy 
 Hnilec
 
 

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Chrasť nad Hornádom

Chrasť nad Hornádom je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza vo východnej časti Hornádskej kotliny a na severných svahoch Galmusu.

Susedné obce 
Jamník, Poráč, Spišský Hrušov, Vítkovce, Matejovce nad Hornádom.

Vodné toky 
Hornád, Zlatník, Tekovský jarok

História

Staré a cudzie názvy obce 
 1280 Horost 
 1344 Harast
 1773 Hrost
 1786 Hrasce
 1808 Chrasť
 1927 Chrasť na Slovensku
 1932 Chrasť nad Hornádom

Nemecký názov: Hrosst
Maďarský názov: Harászt

Politika

Starostovia obce 
1990 - 1993 František Pramuka (NEKA) 
1993 - 2002 Jozef Melega (KDH) (KDH)
2002 - 2003 Jozef Melega (ANO + KDH + SDKÚ)
2004 - 2006 Marián Melega 
2006 - 2010 Marián Melega (SDKÚ-DS, KDH)
2010 - 2014 Marián Melega (SDKÚ-DS, KDH)
11.12.2014  Marián Melega (KDH,ROI)

Obecné zastupiteľstvo 
1990 - 1994 - 11 poslancov
1994 - 1998 - 11 poslancov (5 KDH, 3 HZDS, 3 NEKA)
1998 - 2002 - 11 poslancov (8 KDH, 3 NEKA)
2002 - 2006 - 7 poslancov (4 KDH, 3 SDKÚ)
2006 - 2010 - 7 poslancov (6 KDH, 1 NEKA )
2010 - 2014 - 7 poslancov (7 KDH,od 7.11.2013 6 KDH 1 NEKA )
11.12.2014- ?  3 poslanci (3 KDH) od 22.12.2014 1 poslanec nez.

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
Katolícky Kostol Najsvätejšej Trojice

Postavený v románskom slohu ako na Slovensku unikátna tetrakoncha niekedy v období druhej polovice 12. storočia až 2. polovice 13. storočia. Rozšírený bol v roku 1646 a upravovaný v rokoch 1694, 1749 - 1755. Jadro stavby tvorí pomerne vysoká, v gotickom období nadstavaná, veža so štvorcovým pôdorysom, ku ktorej priliehali štyri apsidy zaklenuté konchami. Západná apsida bola odstránená okolo roku 1646 pri rozšírení kostola prístavbou obdĺžnikovej lode, zaklenutej krížovou hrebienkovou klenbou. Pôvodný, dnes zamurovaný románsky vchod na západnej strane južnej apsidy. Roku 1748 poškodil kostol blesk, v rokoch 1749 - 1755 bol upravovaný. Z týchto čias pochádza západný neskorobarokový portál lode s kamenným ostením, rozoklaným frontónom a nápisom s dátumom 1749. Pod terajšou výmaľbou interiéru od J. Hanulu sa sondami zistili gotické nástenné maľby v dvoch vrstvách. Ľavý bočný oltár Piety, neskorobarokový z konca 18.stor.

Šport 
V obci pôsobí jedna telovýchovná jednota z futbalovým oddielom.Niekoľko sezón mala aj stolnotenisový oddiel.
Momentálne pôsobia futbalové družstvá dospelých, dorastu a žiakov v okresnej súťaži SOFZ.Striedavo však už hrali aj vo vyššej, krajskej súťaži.

Hospodárstvo a infraštruktúra

Školstvo 
 Materská škola - č. d. 44
 Základná škola - č. d. 44

Referencie 

 www.apsida.sk - profil románskeho kostola

 
Obce okresu Spišská Nová Ves
Iliašovce

Iliašovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza v severozápadnej časti Hornádskej kotliny v doline Iliašovského potoka.

Susedné obce 
Arnutovce, Dlhé Stráže, Dravce, Harichovce, Kurimany, Smižany, Spišská Nová Ves, Spišský Štvrtok

Vodné toky 
 Iliašovský potok

Symboly obce

Erb 
V striebornom poli čierny kráčajúci medveď.

História

Staré a cudzie názvy obce 
 1263 (villa) Ursi, (villa) Sperarum 
 1282 Helyaszaza
 1320 Spernsdorf
 1354 Ilysfalua
 1773 Ilassowsze
 1808 Eliássowce 
 1920 Iľašovce
 1927 Iliašovce

 Nemecký názov: Spernsdorf, Selgersdorf
 Maďarský názov: Illésfalu
 Latinský názov: Villa Ursi, Villa Sperarum

Politika

Starostovia obce 
 1990–1993 Jaroslav Čop (KSS)
 1993–1998 Ján Sarňák (KDH)
 1998–2002 Ján Sarňák (KDH + DÚ)
 2002–2006 Ján Sarňák (ANO + KDH + SDKÚ)
 2006–2010 Ladislav Grondžák, Mgr. (ANO + KDH + SDKÚ)

Obecné zastupiteľstvo 
 1990–1994: 12 poslancov
 1994–1998: 12 poslancov (10 KDH, 2 HZDS)
 1998–2002: 10 poslancov (3 KDH, 3 HZDS, 2 NEKa, 2 SNS)
 2002–2006: 7 poslancov (3 KDH, 2 NEKA, 1 HZDS, 1 SDKÚ)

Obyvateľstvo 
 Vývoj obyvateľstva od roku 1869

 Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001)

 Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001)

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Katolícky kostol Sedembolestnej Panny Márie
Barokovo-rokokový z rokov 1768-1770, veža a fasády dokončené roku 1799. Jednolodie s polygonálnym uzáverom, sakristiou a predstavanou štvorpodlažnou vežou. Priestory zaklenuté pruskými klenbami. Nad sakristiou je zemepanské oratórium. Fasády sú členené pilastrami. Hlavný oltár je rokokový s baldachýnovým nadstavcom, v interkolumniách sú sochy sv. Petra a Pavla apoštolov, v strede obraz Oplakávania Krista od F. Wagenschöna z roku 1760. K oltáru patria dve sochy cherubínov na samostatných podstavcoch, cherubíni držia v rukách večné svetlo v podobe strieborného srdca. Bočný oltár sv. Jána Nepomuckého, rokokový, baldachýnového typu s bočnými volútami, uprostred reliéf sv. Jána Nepomuckého, po stranách sochy anjelov z čias okolo roku 1770-1780. Bočný oltár P. Márie je rokokový, pendant k predošlému, v strede pôvodná gotická socha P. Márie z rokov 1430-1450 typu krásnych českých Madôn. Kazateľnica, spovedeľnica a organ s trojdielnou skriňou sú rokokové pochádzajúce z čias stavby kostola. Klasicistický kalich s emailom pochádza z roku 1806. Na južnej strane presbytéria je empírová mramorová náhrobná doska staviteľa kostola z roku 1810.

 Sans Souci
Za obcou uprostred barokového parku stál letohrádok zvaný Sans Souci, postavený roku 1775, v roku 1800 - 1810 boli parkové pavilóny, sochy a budovy okrem kaplnky a obelisku zborené. Kaplnka má stredný obdĺžnikový priestor s dvoma bočnými menšími priestormi.

Pravidelné podujatia 
 Iľašovská pantľika - folklórne slávnosti

Hospodárstvo a infraštruktúra

Farský úrad 
 Rímskokatolícký
 Duchovný správca: Ing. František Hrušovský

 Evanjelický cirkevný zbor
 Duchovná správkyňa: Mgr. Erika Hájniková

Školstvo 
 Materská škola - č. d. 155
 Základná škola - č. d. 29

Referencie 

 
Obce okresu Spišská Nová Ves