joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Memphis (Tennessee)

Memphis je mesto a hlavné sídlo Shelby County v americkom štáte Tennessee. Má rozlohu  a v roku 2006 tu žilo vyše 680-tisíc obyvateľov, čím je to najväčšie mesto v štáte Tennessee a 18. najväčšie v Spojených štátoch. Väčšia metropolitná oblasť Memphisu s aglomeráciou má asi 1,23 milióna obyvateľov, čím je druhá najväčšia v štáte, hneď po oblasti Nashville. Hoci je najväčším mestom v Tennessee, je najmladšie zo všetkých významných miest tohto štátu, predovšetkým zo štyroch najväčších.

Iné projekty 

 
Mestá v Tennessee
Sídla na Mississippi
Alena Vrzáňová

Alena Vrzáňová (* 16. máj 1931, Praha – † 30. júl 2015, New York, New York, USA) bola  česká krasokorčuliarka, reprezentantka Česko-Slovenska, majsterka sveta z rokov 1949 a 1950, ktorá  odvtedy žila v zahraničí.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Alena "Ája" Vrzáňová
 Článok na serveri SPORTOVCI.CZ
 Ocenění
 Bývalá krasobruslařka Vrzáňová se setkala s lidmi, které neviděla 60 let
 Ája Vrzáňová - video z cyklu České televize 13. komnata

Českí krasokorčuliari
Česko-slovenskí krasokorčuliari
Majstri Európy v krasokorčuľovaní
Majstri sveta v krasokorčuľovaní
Osobnosti z Prahy
Central Island

Central Island (známy aj ako Krokodílí ostrov) sa nachádza približne v strede jazera Turkana v Keni a je tvorený viac ako tuctom malých kráterov z ktorých tri sú zaliate vodou.

Krátery a troskové kužele sledujú východno-západnú líniu a pretínajú východnú stranu ostrova. V jej predĺžení sa ležia aj menšie ostrovčeky juhovýchodne od pobrežia ostrova. Na severovýchodnom až juhovýchodnom okraji sa vyskytujú fumaroly. V roku 1974 boli pozorované emisie roztavenej síry a pár.

Externé odkazy 
 www.volcano.si.edu - Central Island na Global Volcanism Program 

Ostrovy Kene
Sopky Kene
Troskové kužele
Milan Zelinka

Milan Zelinka (* 22. marec 1942, Igram) je slovenský spisovateľ. Žije a tvorí v Papíne v okrese Humenné.

Životopis 
Milan Zelinka sa narodil 22. marca 1942 v Igrame. Detstvo a mladosť strávil v Cíferi. Maturoval v roku 1959 na gymnáziu v Trnave a v rokoch 1959 - 1961 študoval na Štátnom konzervatóriu v Bratislave. Štúdium však nedokončil a po absolvovaní základnej vojenskej služby v roku 1963 sa zamestnal ako technik Štátnych telefónnych ústrední v Montážnom podniku spojov v Bratislave.  Ako opravár - mechanik pobočkových telefónnych ústrední pôsobil so skupinou montérov na montážach v Žiline, Ružomberku a v Humennom, kde sa zoznámil so svojou budúcou manželkou. V polovici 60. rokov minulého storočia sa usadil v obci Papín, neskôr v meste Humenné. Súbežne s prácou montéra, a krátkodobo tiež pracovníka Štátnej inšpekcie telekomunikácií, sa venoval aj literárnej tvorbe. Poviedky publikoval v literárnych časopisoch Krok, Slovenské pohľady, Mladá tvorba či Romboid.

Dielo
Dych (Bratislava, SMENA, 1972. 86 s.) 
Smädné srdce (Bratislava, SMENA, 1974. 86 s.)
Belasé ráno (Bratislava, SMENA, 1978. 86 s.)
Slamienky z Makova (Bratislava, Slovenský spisovateľ, 1980. 124 s.)
Kvety ako drobný sneh (Bratislava, SMENA, 1982. 95 s.)
Mechanici (Bratislava, Slovenský spisovateľ, 1983. 112 s.)
Z havranieho dvora (Bratislava, Slovenský spisovateľ, 1988. 357 s.)
Povesť o strýkovi Kenderešovi (Bratislava, SMENA, 1985. 194 s.)
Smädné srdce (a tušená krajina) (Bratislava, SMENA, 1990. 186 s.)
Krajina (Bratislava, Slovenský spisovateľ, 1992. 72 s.)
Príbehy z Karpát (Bratislava, Slovenský spisovateľ 2005), nominovaná do finále Anasoft litera 2006
Teta Anula (Bratislava, Slovenský spisovateľ 2007), víťaz Anasoft litera 2008
Ten nevyspytateľný svet (Bratislava, Slovenský spisovateľ 2009. 104 s.)
Rudenko (Bratislava, Slovenský spisovateľ 2011. 120 s.)
Pristaš (Bratislava, Slovenský spisovateľ 2012. 160 s.), nominovaná do finále Anasoft litera 2013
Frajlenka Hollóška (Bratislava, Slovenský spisovateľ 2013. 168 s.)
 Blízke diaľavy (2018)
 Na okraj kultúry, na okraj života (2019)
 Neblahé skutočnosti (2021)
 Slzy bieleho úhora (2022)

Referencie

Externé odkazy 
Charakteristika tvorby autora
Recenzia knihy Príbehy z Karpát
Recenzia knihy Teta Anula

Slovenskí spisovatelia
Slovenskí prozaici
Laureáti Anasoft litera
Osobnosti z Igramu
Otto Lackovič

Otto Lackovič (*5. apríl 1927, Hlohovec – † 4. február 2008 Praha) bol slovenský divadelný a filmový herec od roku 1955 pôsobiaci v Česku.

Pôsobil v divadlách v Nitre, Michalovciach, Prešove a Žiline. Od roku 1955 hral v pražskom Divadle satiry, ktoré neskôr (1958) Jan Werich premenoval na Divadlo ABC; od roku 1962 zostal členom súboru Mestských divadiel pražských.

Ako herec vynikal  Lackovič  svojim zmyslom pre humor, karikatúru a nadsádzku.

Filmografia 

Slovenskí divadelní herci
Slovenskí filmoví herci
Slovenskí televízni herci
Českí dabingoví herci
Českí divadelní herci
Českí filmoví herci
Českí televízni herci
České osobnosti slovenského pôvodu
Osobnosti z Hlohovca
Kobeliarovský potok

Kobeliarovský potok je potok v Gemeri, na území okresu Rožňava. Je to pravostranný prítok Slanej, meria 6,3 km a je tokom IV. rádu. 

Preteká Revúckou vrchovinou, podcelkom Dobšinské predhorie, kde pramení na západných svahoch Bučiny (857,4 m n. m.), v lokalite Vargove lúčky, v nadmorskej výške okolo 700 m n. m. Najprv tečie na krátkom úseku na juh, priberá dva prítoky zo strání Bučiny, ďalej pravostranný prítok spod sedla Podježovec (608 m n. m.) a stáča sa na juhovýchod. Preteká obcou Kobeliarovo, tu priberá prítok z oblasti Dielikov sprava a pokračuje okolo osady Kobeliarovský mlyn. Na dolnom toku vteká do intravilánu obce Nižná Slaná, opäť z pravej strany priberá potok zo Štítnickej doliny a za obcou sa v nadmorskej výške okolo 350 m n. m. vlieva do Slanej.

Iné projekty 

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Rožňava
Súľovský potok (prítok Slanej)

Súľovský potok je potok v Gemeri, v severnej časti okresu Rožňava. Je to významný ľavostranný prítok na hornom toku Slanej a má dĺžku 13,1 km.

Prameň: vo Volovských vrchoch na východnom svahu Smrečinky () v nadmorskej výške okolo 

Smer toku: prevažne severojužný

Geomorfologické celky: 1.Volovské vrchy, podcelky Knola a Zlatý stôl, 2.Revúcka vrchovina, podcelok Dobšinské predhorie

Prítoky: sprava spod Stromiša (), z Hluchej doliny, dva prítoky spod Bielej skaly (), spod Jaseňového vrchu (), Martinkov potok, zľava spod sedla Súľová (), z Dobošovej doliny, Dlhý potok, prítok z oblasti Balochovej hole () a prítok () z oblasti Šramiek

Ústie: do Slanej na južnom okraji obce Gemerská Poloma v nadmorskej výške okolo 

Obce: osada Podsúľová a obec Gemerská Poloma

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Rožňava
Rožňavský potok

Rožňavský potok je potok v Gemeri, na katastrálnom území mesta Rožňava. Je to významný ľavostranný prítok Slanej a meria . Na hornom toku preteká Rožňavskou dolinou, ktorá bola v minulosti známa rozsiahlou ťažbou železných rúd i zlata. Pozostatky banskej činnosti sú evidentné dodnes na oboch brehoch potoka (haldy, lomy a opustené štôlne).

Prameň: vo Volovských vrchoch priamo pod sedlom Krivé (), v hlavnom hrebeni pohoria, v nadmorskej výške cca 

Smer toku: po sútok s potokom Laz na juhozápad, potom najprv na krátkom úseku na juh, vzápätí sa stáča a tečie k ústiu na juhojuhozápad

Geomorfologické celky: 1.Volovské vrchy, podcelok Zlatý stôl, 2.Rožňavská kotlina

Prítoky: sprava Zlatý potok, Laz, zľava prítok spod Ostrého vrchu ()

Ústie: do Slanej v juhozápadnej časti mesta Rožňava v nadmorskej výške pribli6ne 

Obce: osada Rožňavské kúpele a mesto Rožňava

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky vo Volovských vrchoch
Vodné toky v Rožňavskej kotline
Vodné toky v okrese Rožňava
Krásnohorský potok

Krásnohorský potok je potok v Gemeri, preteká územím okresu Rožňava. Je to pravostranný prítok Čremošnej, má dĺžku 13 km a je tokom V. rádu. Medzi obcami Pača a Krásnohorské Podhradie sa koryto potoka výraznejšie vlní. Niekedy sa označuje ako Pačiansky potok.

Prameň: vo Volovských vrchoch na západnom svahu vrchu Biele skaly (1 251,7 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 100 m n. m.

Smer toku: prevažne na juhojuhozápad, na kratších úsekoch (nad obcou Pača a v okolí obce Krásnohorské Podhradie) na juh

Geomorfologické celky: 1.Volovské vrchy, podcelok Zlatý stôl, 2.Rožňavská kotlina

Prítoky: sprava z oblasti Ždiarika, dva prítoky z južného úpätia Ostrého vrchu (882,0 m n. m.), Rákoš; zľava prítok z oblasti Bučiny, prítok spod Úhornianskeho sedla (999 m n. m.) zvaný Štrbavý potok, Lazný potok, prítok z juhozápadného svahu Čipkovho vrchu (966,2 m n. m.) zvaný Čurdov a Kaplna

Ústie: do Čremošnej pri obci Krásnohorská Dlhá Lúka v nadmorskej výške približne 295 m n. m.

Obce: Pača, Krásnohorské Podhradie a Krásnohorská Dlhá Lúka

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Rožňava
Lepkavý potok

Lepkavý potok je potok v Gemeri, vo východnej časti okresu Rožňava. Je to pravostranný prítok Čremošnej a meria 4,1 km. P

ramení vo Volovských vrchoch, v podcelku Pipitka, na juhozápadných svahoch vrchu Pipitka (1 224,8 m n. m.) v nadmorskej výške cca 820 m n. m. Tečie severojužným smerom, na hornom toku priberá tri prítoky spod Pipitky, preteká východným okrajom obce Drnava v Rožňavskej kotline a na jej území ústi v nadmorskej výške okolo 380 m n. m. do Čremošnej. V minulosti sa v údolí potoka ťažila železná ruda.

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Rožňava
Banský potok (prítok Čremošnej)

Banský potok je potok v Gemeri, vo východnej časti okresu Rožňava. Je to pravostranný prítok Čremošnej a má dĺžku 3,9 km. 

Preteká územím Volovských vrchov, pramení v podcelku Pipitka na juhozápadnom svahu vrchu Orlia studňa (1 102,9 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 010 m n. m. Tečie viac-menej juhozápadným smerom, z pravej strany priberá dva významnejšie prítoky, najprv prítok z oblasti Krupovej a následne Brestový potok. Na dolnom toku sa stáča na juh a severozápadne od obce Kováčová ústi v nadmorskej výške okolo 410 m n. m. do Čremošnej. V minulosti sa v doline potoka, v oblasti sútoku s Brestovým potokom, ťažila železná ruda.

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Rožňava
Honský potok

Honský potok je potok v Gemeri, preteká územím okresu Rožňava. Je to pravostranný prítok Slanej a meria 9 km. Na hornom toku potoka a jeho ľavostranných prítokov sa v 19. storočí ťažila železná ruda.

Prameň: v Revúckej vrchovine na západnom svahu Košariska () v nadmorskej výške okolo 

Smer toku: najprv na krátkom úseku na juhozápad, po pribratí prvého prítoku () sa stáča a tečie na juhovýchod

Geomorfologické celky: 1. Revúcka vrchovina, podcelok Turecká, 2. Rožňavská kotlina

Prítoky: sprava spod Gerlašskej skaly (), zo severného svahu Veľkého vrchu (), zo Šinárovej doliny, zľava z južného svahu vrchu Turecká (), zo samoty Magdolna, z Martinovej doliny a potok pretekajúci obcou Rudná

Ústie: do Slanej pri obci Brzotín v nadmorskej výške okolo 

Obce: Rožňavské Bystré (okrajom), Rakovnica a Brzotín

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Rožňava
Egrešský potok

Egrešský potok je potok v Gemeri, na území okresu Rožňava. Je to pravostranný prítok Slanej, meria 4,2 km a je tokom IV. rádu. Niekedy je označovaný aj ako Egrešovský potok. 

Pramení v krasovej oblasti Plešivskej planiny Slovenského krasu na severovýchodnom úpätí vrchu Červený kopec (801,9 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 450 m n. m., v oblasti Želiarskeho lesa. Najprv tečie východným smerom, sprava priberá krátky prítok (348,5 m n. m.) a vstupuje do Rožňavskej kotliny. Tečie popri obci Kružná a stáča sa na juhovýchod. Ďalej priberá sprava prítok z okraja Plešivskej planiny, zľava Blatný potok a južne od obce Brzotín ústi v nadmorskej výške približne 253 m n. m. do Slanej.

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Rožňava
Hankovský potok

Hankovský potok je potok v Gemeri, na území okresu Rožňava. Je to ľavostranný prítok Štítnika a meria 11,5 km.

Prameň: v Revúckej vrchovine na západnom úpätí vrchu Malý Radzim (), pod sedlom Široké pole (), v nadmorskej výške okolo 

Smer toku: prevažne na juhojuhovýchod

Geomorfologické celky: Revúcka vrchovina, podcelok Dobšinské predhorie, na dolnom toku oddeľuje podcelky Hrádok na západe a Turecká na východe

Prítoky: sprava spod Kilhova (), spod Bielej skaly (), zo severného svahu vrchu Hriadky (), z oblasti Skladov, zľava z južného svahu vrchu Veľký Radzim (), z oblasti Breziny, potok z obce Slavoška, Koceľovský potok, Petrovský potok, Roštársky potok a potok Mních

Ústie: do Štítnika pri osade Medený hámor, severne od obce Štítnik, v nadmorskej výške okolo 

Obce: Markuška a Roštár

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Rožňava
Lehotský potok (prítok Štítnika)

Lehotský potok je potok v Gemeri, v západnej časti okresu Rožňava. Je to ľavostranný prítok Štítnika a má dĺžku 6,3 km. 

Pramení v Stolických vrchoch, v podcelku Stolica, na južných svahoch vrchu Stolica (1 476,4 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 150 m n. m. Sprvu tečie juhovýchodným smerom lesnatým prostredím, zľava priberá prítok z juhozápadného svahu Príslopu (1 161,1 m n. m.) a stáča sa na juhojuhovýchod. Vstupuje do Revúckej vrchoviny, do podcelku Dobšinské predhorie, a preteká odlesneným Štítnickým podolím. Tečie obcou Čierna Lehota a na jej okraji sa v nadmorskej výške okolo 475 m n. m. vlieva do Štítnika.

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Rožňava
Lehotský potok (prítok Červeného potoka)

Lehotský potok je potok v Gemeri, v severnej časti okresu Revúca. Je to pravostranný prítok Červeného potoka, meria 9,3 km a je tokom VI. rádu. 

Pramení v Stolických vrchoch, v podcelku Tŕstie, na severovýchodnom svahu Troch chotárov () v nadmorskej výške približne  Od prameňa tečie najprv na sever, sprava priberá prítok spod Čierťaže () a zľava prítok spod sedla Dielik (). Na strednom toku tečie na styku Stolických vrchov na východe a Muránskej planiny na západe. Ďalej sa stáča na východ, pokračuje v odlesnenej brázde (ktorá oddeľuje podcelky Tŕstie a Stolica), sprava priberá prítok spod vrchu Pod Čierťažou (), preteká obcou Muránska Lehota a opäť z pravej strany priberá prítok spod Čierťaže (). Následne sa stáča na juhovýchod, priberá pravostranný prítok spod Kamennej (), vytvára výrazný ohyb a tečie okrajom obce Muránska Dlhá Lúka. Tu sa vlieva v nadmorskej výške cca  do Červeného potoka.

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Revúca
Irena Jakubcová

Prof. Irena Jakubcová - Dérerová (* 30. december 1910, Liptovský Peter – † 1995) bola slovenská  lekárka, univerzitná profesorka, priekopníčka detskej kardiológie na Slovensku.

Narodila sa ako jedno z deviatich detí učiteľa. V rokoch 1929 – 1935 študovala  na Lekárskej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. Po promóciách pracovala v sanatóriu pre detskú tuberkulózu v Lučivnej, odkiaľ odišla v roku 1936 do Prahy na detskú kliniku prof. J. Brdlíka a prof. Švejcara, kde sa venovala detskej medicíne. V roku 1939 sa vrátila späť na Slovensko. Pracovala ako praktická lekárka v Bratislave, po roku 1945 nastúpila na Detskú kliniku Lekárskej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave. V roku 1948 absolvovala študijný pobyt v Štokholme. Po návrate založila na bratislavskej detskej klinike kardiologickú poradňu a poradňu porúch dospievania, a v spolupráci s pracovníkmi Povereníctva zdravotníctva aj Doliečovací ústav na Sliači. V rokoch 1952–1974 viedla ako prednostka I. detskú kliniku. V roku 1953 habilitovala na docentku a v roku 1962 bola menovaná za profesorku detskej kardiológie.

V roku 1946 založila Dojčenecký ústav v Bratislave, v ktorom niekoľko rokov dobrovoľne vykonávala lekársku starostlivosť a dozor. Neskôr sa stala  členkou Slovenskej pediatrickej spoločnosti, výboru Slovenskej kardiologickej spoločnosti, vedeckej rady Výskumného ústavu detskej psychológie a psychopatológie. Bola zvolená aj za čestnú členku Poľskej pediatrickej asociácie a za riadnu členku Európskej kardiologickej pediatrickej spoločnosti.

Ocenenia 
V roku 2005 jej prezident Ivan Gašparovič prepožičal štátne vyznamenanie Rad Ľudovíta Štúra I. triedy, in memoriam.

Referencie

Externé odkazy 
 Irena Jakubcová na neoslovakia.sk
 Irena Jakubcová na forum.navrchol.sk

Narodenia 30. decembra
Narodenia v 1910
Úmrtia v 1995
Slovenskí kardiológovia
Slovenskí pediatri
Slovenskí univerzitní profesori
Vyučujúci na Lekárskej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave
Držitelia Radu Ľudovíta Štúra I. triedy
Kozí štít

Kozí štít (, , ) je najvýraznejší vrch v Kozom hrebeni medzi Prednou kozou štrbinou (Kozou kôpkou) a Zadným žeruchovým sedlom (Zadná žeruchová veža) vo Vysokých Tatrách. Kozí štít je najvyšší štít v masíve Kozieho hrebeňa vedúceho juhovýchodným smerom od Jahňacieho štíta. V minulosti sa tiež nazýval Malý jahňací štít (). Vrcholy Kozieho hrebeňa nesú pomenovania Kozí roh, Kozia kôpka, Kozia stráž, Zadná žeruchová veža, Predná žeruchová veža.

Okolie štítu 
Zo štítu je pekný výhľad na okolité doliny a štíty (Lomnický štít, Jahňací štít, Kolový štít a iné), Dolinu Bielych plies a Červenú dolinu.

Prístup 
Kozí štít nie je prístupný po turistickom chodníku, výstup naň je možný len pre horolezcov alebo v sprievode horského vodcu.

Prvovýstupy 
Ako prví známi vystúpili na Kozí štít Janusz Chmielowski, Klemens Bachleda, Jan Bachleda-Tajber 15. septembra 1904; v zime to boli Günther Oskar Dyhrenfurth a Alfred Martin 6. marca 1906. Ivan Houdek uvádza, že na Kozí štít po prvý raz vystúpili horolezci v roku 1895.

Galéria

Referencie

Iné projekty 

Dvojtisícovky na Slovensku
Vrchy Vysokých Tatier
Zdychava

Zdychava je vodný tok v Gemeri, v severnej časti okresu Revúca. Je to významný ľavostranný prítok Muráňa a meria 15 km. Horný tok sa často označuje ako Ráztoka.

Prameň: v Stolických vrchoch na severozápadnom svahu vrchu Stolica (), pod Slanským sedlom (), v nadmorskej výške okolo 

Smer toku: na hornom toku na juhozápad, od sútoku s Hutským potokom na juh, na dolnom toku na juhojuhozápad

Geomorfologické celky: Stolické vrchy, podcelok Stolica 

Prítoky: sprava dva prítoky z oblasti Javoriny, Hutský potok, prítok spod Radzima (), zľava prítok () spod Stolice, spod Lehotskej hole, Hlboký potok, prítok spod Faltenovho sedla (), Zdychavský potok, prítok zo západného úpätia Kohúta (), Pstružný potok a prítok z juhozápadného úpätia Malého Kohúta ().

Ústie: do Muráňa pri meste Revúca v nadmorskej výške okolo 

Obce: Muránska Zdychava, Revúčka a mesto Revúca

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Revúca
Hrdzavý potok

Hrdzavý potok je potok v Gemeri, v najsevernejšej časti okresu Revúca. Je to ľavostranný prítok Muráňa a má dĺžku 8 km. 

Pramení v Muránskej planine na juhovýchodnom svahu Kľaku (1 408,7 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 000 m n. m. Preteká krasovou oblasťou v krajinársky pôsobivej Hrdzavej doline, ktorá je hlboko vrezaná do masívu planiny. Od prameňa tečie na juhozápad, priberá dva pravostranné prítoky, najprv z južného svahu Kľaku a potom spod Nižnej Kľakovej a stáča sa na juhojuhovýchod. Po pribratí ďalších dvoch krátkych prítokov mení smer toku na východojuhovýchod a preteká územím NPR Hrdzavá. Ďalej vstupuje do malej kotlinky, zľava priberá Dolinský potok (418,3 m n. m.), vstupuje do Revúckej vrchoviny a preteká obcou Muráň. Na záverečnom úseku sa stáča, krátko tečie na východ a v blízkosti obce sa v nadmorskej výške okolo 377 m n. m. vlieva do Muráňa.

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Muránska planina
Vodné toky v okrese Revúca
Furmanec (prítok Rimavy)

Furmanec je potok v Malohonte, v najsevernejšej časti okresu Rimavská Sobota, preteká katastrálnym územím mesta Tisovec. Je to pravostranný prítok Rimavy a meria 10,5 km. 

Pramení vo Veporských vrchoch, v podcelku Fabova hoľa, na západnom svahu Kučalachu (), v oblasti sedla Zbojská (), v nadmorskej výške okolo  Najprv tečie severojužným smerom cez dolinu Furmanec, najprv jej hornou časťou zvanou Čertova dolina, kde zľava priberá Galičku a sprava prítok spod Remetiska (). Ďalej preteká osadou Pod Dielom, sprava priberá prítok spod sedla Diel () a postupne sa stáča na juhojuhovýchod. Pokračuje cez rekreačnú osadu Bánovo, priberá pravostrannú Bánovú (), ďalej v blízkosti železničnej stanice Tisovec-Bánovo ľavostranný prítok zo severozápadného svahu Magneta () a následne aj pravostranný prítok spod Kostolného vrchu (), stáča sa viac na juhovýchod a vstupuje do Muránskej planiny. Priberá ďalší pravostranný prítok spod Javoriny () a preteká dolnou časťou doliny s viacerými krasovými prejavmi (bralá, skalné útvary, jaskyne). Z pravej strany potom priberá vody krasového potoka Teplica a stáča sa na východ. Priberá ešte pravostranný prítok spod Grúnikov () a v priestore medzi Hradovou () a Čremošnou (), v severnej časti intravilánu mesta Tisovec, ústi v nadmorskej výške okolo  do Rimavy.

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Čerešňový potok (prítok Klenovskej Rimavy)

Čerešňový potok je potok v Malohonte, v severozápadnej časti okresu Rimavská Sobota. Je to ľavostranný prítok Klenovskej Rimavy a meria 3,5 km. 

Preteká Stolickými vrchmi, pramení v podcelku Klenovské vrchy na južnom úpätí vrchu Poľana (881,9 m n. m.) v nadmorskej výške cca 710 m n. m. Tečie severojužným smerom v blízkosti osád Čerešňové a Babiná, zľava priberá tri prítoky. Najprv prítok spod sedla Babiná, ďalej prítok zo severozápadného svahu Ostrej (1 011,4 m n. m.) a napokon ešte aj z juhozápadného svahu Ostrej. V blízkosti samoty Polomce ústi v nadmorskej výške okolo 365 m n. m. do vodnej nádrže Klenovec.

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Barbadoský dolár

Barbadoský dolár (BBD) je jednotka meny na Barbadose. Jeden barbadoský dolár má 100 centov, používa sa od roku 1972. Kurz barbadoského dolára je od 5. júla 1975 viazaný k americkému doláru a pevne stanovený v pomere 1 USD = 1.98 BBD. V obehu sú mince 1, 5, 10, 25 centov, 1 dolár a bankovky v hodnotách 2, 5, 10, 20, 50 a 100 dolárov.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Centrálna banka Barbadosu
 Barbadoský dolár (bankovky)   

Meny v Amerike
Barbados
Polyneikes

Polyneikes alebo Polyneikés ( - Polyneikes/iný prepis:Polyneikés) bol v gréckej mytológii syn tébskeho kráľa Oidipa a jeho manželky Iokasty. Je hrdinom neúspešnej výpravy siedmich proti Tébam. Padol v boji so svojím bratom Eteoklom o nadvládu nad Tébami. Jeho telo pochovala napriek prísnemu zákazu nového kráľa Kreóna jeho sestra Antigona.

Iné projekty 

Hrdinovia gréckej mytológie
Postavy gréckej mytológie
Pablo Neruda

Pablo Neruda (* 12. júl 1904, Parral, Čile – † 23. september 1973, Santiago, Čile), vlastným menom Ricardo Eliecer Neftalí Reyes Basoalto bol čilský spisovateľ, pseudonym si zvolil podľa českého spisovateľa Jana Nerudu. Nositeľ Nobelovej ceny za literatúru (1971).

Iné projekty 

Čilskí spisovatelia
Čilskí básnici
Čilskí politici
Čilskí diplomati
Nositelia Nobelovej ceny za literatúru
Osobnosti na čilských poštových známkach
Úmrtia na rakovinu prostaty
Boris Leonidovič Pasternak

Boris Leonidovič Pasternak (; * 10. február 1890, Moskva, Rusko – † 30. máj 1960, Peredelkino) bol ruský disident a jeden z najvýznamnejších ruských spisovateľov.

V roku 1958 získal Nobelovu cenu za literatúru. Vedenie Sovietskeho zväzu nechcelo, aby takúto významnú cenu získalo dielo, ktoré odmieta boľševickú revolúciu (Doktor Živago) a pod nátlakom a hrozbou vyhostením z Ruska donútili Pasternaka ju neprevziať po tom, ako ju telefonicky prijal. Cenu po jeho smrti prevzal jeho syn. Jeho román Doktor Živago je považovaný za najvýznamnejší ruský román 20. storočia.

Životopis 
Narodil sa v Moskve v rodine umelcov. Jeho matka Rosalia Isidorovna Pasternaková (rodená Kaufmannová) bola klaviristka a otec Leonid Osipovič bol akademický umelec na Peterburgskej akadémii umení. Mal dve sestry a brata. Častými hosťami jeho rodičov boli rôzni ruskí umelci, medzi tých známejších patril napríklad Lev Nikolajevič Tolstoj, Sergej Vasilievič Rachmaninov, Alexandr Nikolajevič Skriabin, či nemecký básnik Rainer Maria Rilke.

Roku 1908 skončil gymnázium a pokračoval v štúdiu filológie a histórie na Moskovskej univerzite, v roku 1912 krátko študoval i filozofiu v Marburgu v Nemecku.

Dielo

Poézia 
a) LYRIKA:
Prvé obdobie (1914 - 1940)
 Blíženec v oblakoch (Близнец в тучах: Стихи. – 1914),
 Ponad bariéry – druhá kniha veršov (Поверх барьеров: Вторая книга стихов (1914-1916). – 1917),
 Sestra moja – život: Leto roku 1917 (Сестра моя – жизнь: Лето 1917 года. – 1922),
 Témy a variácie: štvrtá kniha básní (Темы и вариации: Четвертая книга стихов. – 1923),ň
 Druhé narodenie (Второе рождение. – 1932, 1934), 

Druhé obdobie (1940 - 1960)
 V ranných vlakoch: Nové básne (На ранних поездах: Новые стихотворения. – 1943),
 Zemný priestor: Verše (Земной простор: Стихи. – 1945), 
 Verše Jurija Živaga z románu Doktor Živago (Доктор Живаго: Часть семнадцатая: Стихотворения Юрия Живаго. (1945-1955)) 
 Keď sa vyčasí (Когда разгуляется (1956-1959)) – vyšla v súbornom diele v roku 1961. 

b) EPIKA:

Pasternakovu epickú básnickú tvorbu predstavujú tri poémy: 
 Deväťsto piaty rok (Девятьсот пятый год – 1927, 1930, 1932), 
 Vznešená choroba (Высокая болезнь – 1928), 
 Poručík Šmidt (Леитенант Шмидт – 1937) 

a román vo veršoch: 
 Spektorskij (Спекторский – 1931).

Iné projekty 

Ruskí spisovatelia
Nositelia Nobelovej ceny za literatúru
Osobnosti z Moskvy
Kaloša (potok)

Kaloša je potok v Gemeri, preteká územím okresu Rimavská Sobota. Je to pravostranný prítok Slanej a má dĺžku . Niekedy sa označuje ako Kalošský potok, prípadne aj Valický potok.

Prameň: na južnom okraji Revúckej vrchoviny na východnom svahu vrchu Kopaska () v nadmorskej výške okolo 

Smer toku: na hornom toku na juhojuhovýchod, za obcou Valice na juhovýchod

Geomorfologické celky: 1. Revúcka vrchovina, podcelok Železnícke predhorie, časť Blžská tabuľa, 2. Juhoslovenská kotlina, podcelok Rimavská kotlina, časti Valická pahorkatina a Gemerské terasy

Prítoky: sprava prítok z južného svahu Kopasky (), z Vranej doliny, spod Bukovca (), zľava spod Pivničníka (), z Jazernej doliny, spod Vinohradov () a potok z obce Stránska

Ústie: do Slanej pri obci Rumince v nadmorskej výške okolo 

Obce: Vyšné Valice, Nižné Valice, Gemerské Michalovce, Nižná Kaloša, osada Borboja, Figa (okrajom) a osada Húžvina

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Rašický potok

Rašický potok je potok v Gemeri, v južnej časti okresu Revúca. Je to pravostranný prítok Turca a meria 6,4 km. 

Pramení v južnom výbežku Revúckej vrchoviny (podcelok Železnícke predhorie, časť Blžská tabuľa) v lokalite Ceresnek v nadmorskej výške okolo 300 m n. m. Od prameňa tečie najprv na východ a vstupuje do Rimavskej kotliny (časť Valická pahorkatina), kde sa neďaleko osady Helenka stáča na juhovýchod. Sprava priberá prítok (214,6 m n. m.) z juhovýchodného svahu Pivničníka (454,0 m n. m.) a preteká obcou Rašice. V blízkosti osady Rašická samota priberá pravostranný prítok z Bozokháziho doliny a za osadou opäť z tej istej strany prítok z Budínskej doliny. Následne napája vodnú nádrž Levkuška, z nej vyteká východným smerom k obci Levkuška a pokračuje juhovýchodným smerom k svojmu ústiu do Slanej pri obci Otročok v nadmorskej výške cca 179,5 m n. m.

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Revúca
Lúčka (prítok Slanej)

Lúčka je potok v Gemeri, v juhovýchodnej časti okresu Rimavská Sobota. Je to pravostranný prítok Slanej a meria 7,2 km. 

Preteká Rimavskou kotlinou, pramení v časti Gemerské terasy pod kopcom Lúčka (272,3 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 230 m n. m., juhozápadne od obce Rumince. Najprv tečie severojužným smerom poľnohospodárskou krajinou, následne sa stáča na juhovýchod a preteká západne od obce Chanava. Tu tok vytvára výrazný oblúk ohnutý na západ a preteká oblasťou vinohradov. Ďalej sa stáča na východ a napokon južne od obce Chanava opäť na juhovýchod. Do Slanej ústi západne od obce Abovce v nadmorskej výške okolo 155 m n. m.

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Teška

Teška je potok v Gemeri, v juhovýchodnej časti okresu Rimavská Sobota. Je to ľavostranný prítok Rimavy a meria 16 km. Pod obcou Barca preteká Žobráckou dolinou, nad obcou Číž bola vybudovaná rovnomenná vodná nádrž. Obcou Číž preteká výrazným ohybom, na dolnom toku koryto lemujú ochranné hrádze.

Prameň: v Rimavskej kotline na východnom úpätí Macovho kopca (301,6 m n. m.), pri samote Vyšný Jablonec, v nadmorskej výške okolo 220 m n. m.

Smer toku: prevažne na juhojuhovýchod

Geomorfologické celky: Juhoslovenská kotlina, podcelok Rimavská kotlina, časti Valická pahorkatina a Gemerské terasy

Prítoky: zľava dva prítoky z oblasti Pod úbočím, prítok (184,8 m n. m.) z oblasti Čistiny a prítok spod kóty 216,4 m, sprava nemá významnejšie prítoky

Ústie: do Rimavy južne od obce Číž v nadmorskej výške okolo 152 m n. m.

Obce: osady Jablonec a Teška, obce Barca a Číž

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Veľký potok (prítok Papče)

Veľký potok je potok v Gemeri, na území okresu Rimavská Sobota. Je to pravostranný prítok Papče a meria 7 km. 

Pramení v južnom výbežku Revúckej vrchoviny (podcelok Železnícke predhorie, časť Pokoradzská tabuľa) juhovýchodne od obce Horné Zahorany v nadmorskej výške okolo 460 m n. m. Od prameňa tečie najprv juhovýchodným smerom lesnatým prostredím Pokoradzskej tabule, sprava priberá krátky prítok a následne sa stáča na východoseverovýchod, sprava opäť priberá krátky prítok z oblasti Veľkého lesa a vstupuje do Rimavskej kotliny. Už východným smerom preteká obcou Padarovce, priberá pravostranný prítok z okraja Veľkého lesa a v nadmorskej výške okolo 203 m n. m. ústi južne od obce Teplý Vrch do Papče.

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Papča (potok)

Papča je potok v Gemeri, preteká územím okresu Rimavská Sobota. Je to pravostranný prítok Blhu a meria 12,6 km.

Prameň: v Revúckej vrchovine pod sedlom Prievady v nadmorskej výške okolo 475 m n. m., severozápadne od obce Kyjatice.

Smer toku: prevažne na juhojuhovýchod, na dolnom toku tečie viac-menej na východ

Geomorfologické celky: 1.Revúcka vrchovina, podcelok Železnícke predhorie, časť Pokoradzská tabuľa, 2.Juhoslovenská kotlina, podcelok Rimavská kotlina

Prítoky: sprava dva prítoky spod Klinového (501,9 m n. m.), najprv z východného, potom z južného svahu, Faráš (248,3 m n. m.), Veľký potok, zľava zo severovýchodného úpätia Bankova (428,7 m n. m.)

Ústie: do Blhu južne od obce Teplý Vrch v nadmorskej výške 202,3 m n. m.

Obce:  okrajom obcí Kyjatice, Lukovištia a Papča

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Auckland

Auckland je najväčšia metropolitná oblasť na Novom Zélande na severnom novozélandskom ostrove a najväčšia urbanizovaná oblast v krajine. Žije tu vyše 1,6 milióna obyvateľov, čo je takmer tretina populácie Nového Zélandu.

Vytvára súmestie zložené z mesta Auckland City, North Shore City, a zastavanými oblasťami miest Waitakere a Manukau, s dištriktom Papakura a urbanizovanými časťami dištriktov Rodney a Franklin.

Medzi pozitíva Aucklandu patrí mierne podnebie, solídne možnosti zamestnania a vzdelania, ako aj možnosti na trávenie voľného času. Medzi problémy patria hlavne problémy s dopravou na rozdiel od iných novozélandských miest, absencia kvalitnej verejnej dopravy a zvyšujúce sa ceny za bývanie. V kvalite života patrí medzi popredné mestá na svete a tiež medzi mestá najbohatšie.

Iné projekty 

 
Mestá na Novom Zélande
Striežovský potok

Striežovský potok je potok v Gemeri, na území okresu Rimavská Sobota. Je to pravostranný prítok Blhu a má dĺžku 12,1 km. Na hornom toku preteká Madašovou dolinou.

Prameň: na okraji Revúckej vrchoviny pri obci Polom v nadmorskej výške okolo 640 m n. m.

Smer toku: na hornom toku na juhojuhovýchod, na strednom toku na juh, na dolnom toku na juhojuhovýchod až juhovýchod

Geomorfologické celky: Revúcka vrchovina, podcelok Železnícke predhorie

Prítoky: sprava spod Lazu (685,4 m n. m.), potok v obci Brádno, prítok (295,4 m n. m.) z oblasti Starého Brádna a prítok od osady Kadlub, zľava prítok spod Čierťaže (720,4 m n. m.) a spod Hruštia (610,1 m n. m.)

Ústie: do Blhu pri obci Hrušovo v nadmorskej výške 243,1 m n. m.

Obce: Brádno, Striežovce a Hrušovo

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Holleford (kráter)

Holleford je impaktný kráter nachádzajúci sa v kanadskej provincii Ontário.

Kráter má priemer , pôvodná hĺbka je  a jeho vek sa dohaduje na 550 ± 100 miliónov rokov. V času dopadu prebiehalo na Zemi obdobie Ediakaru. Teleso, ktoré ho vytvorilo malo priemer asi 100 metrov a do Zeme vrazilo rýchlosťou /s (/h). Severná stena je značne zerodovaná a leží nižšie ako južná.

Objav urobili výskumníci z Ottawskej hvezdárne Dominion v roku 1955 pomocou leteckých záberov. Miesto dopadu potom podrobili geológovia niekoľkým magnetickým a seizmickým meraniam a urobili tri hĺbkové merania. Pod povrchom sa našiel polámaný skalnatý podklad, ktorý nasvedčuje tomu, že miesto bolo v minulosti silne narušené obrovským nárazom. Tým bola potvrdená domnienka, že kráter vznikol dopadom telesa z kozmu. Vek skalnatého podkladu sa odhaduje na 1 miliardu rokov a vrstva nad ním má asi 475 miliónov rokov.

V súčasnosti sa rozprestiera na väčšine územia krátera súkromná farma, zvyšok pokrývajú lúky a močiare, centrum krátera je neprístupné.

Externé odkazy

Earth Impact Database
Stránka s leteckými  snímkami krátera Holleford po anglicky

Impaktné krátery na Zemi
Geografia Ontária
Holleford

Holleford môže označovať:

 osadu Holleford v kanadskej provincii Ontário, pozri: Holleford (osada)
 kráter Holleford v kanadskej provincii Ontário, pozri: Holleford (kráter)
Jozef Magala

Ing. Jozef Magala (* 19. november 1943) je bývalý riaditeľ Národného bezpečnostného úradu a bývalý riaditeľ Slovenskej informačnej služby.

Životopis

V rokoch 1992 až 1993 bol spolu s Jergušom Ferkom, Igorom Slobodníkom, Milanom Kňažkom a Jurajom Mihalíkom spoločníkom v spoločnosti TEMPRA s. r. o., ktorá vydávala denník Koridor. V 1990-tich rokoch bol riaditeľ sekcie rozvoja výstavby a stavebníctva na ministerstve výstavby a regionálneho rozvoja. V rokoch 1997 až 1999 bol členom rady Eximbanky.

Od vzniku strany SMER – sociálna demokracia pôsobil ako odborný tajomník poslaneckého klubu strany a ako vedúci úradu tieňovej vlády. V rokoch 2002 až 2006 bol asistentom poslanca Bohumila Hanzela. 27. júla 2006 bol na návrh vlády SR vymenovaný prezidentom Ivanom Gašparovičom za riaditeľa Slovenskej informačnej služby.

Od 1. júna 2012 do 31. mája bol riaditeľom Národného bezpečnostného úradu.

Referencie 

Narodenia v 1943
Žijúci ľudia
Slovenské osobnosti
Politici Smeru
Riaditelia Slovenskej informačnej služby
Riaditelia Národného bezpečnostného úradu
Krokavka

Krokavka je potok v Gemeri, na území okresu Rimavská Sobota. Je to ľavostranný prítok Blhu a má dĺžku 5,5 km. 

Pramení v Stolických vrchoch, v podcelku Tŕstie, na východnom svahu Šagulovej (997,3 m n. m.), nad obcou Krokava, v nadmorskej výške cca 860 m n. m. Najprv tečie juhovýchodným smerom cez spomenutú obec a ďalej tečie viac-menej južným až juhojuhovýchodným smerom. Vstupuje do Revúckej vrchoviny, do podcelku Železnícke predhorie a preteká lesnatým prostredím. Na dolnom toku priberá krátky ľavostranný prítok z oblasti Rovného, na pravom brehu tečie okolo jaskyne Burda a následne sa pri osade Nižná Burda, neďaleko obce Rovné, vlieva v nadmorskej výške okolo 355 m n. m. do Blhu.

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Drienok (potok)

Drienok, staršie označovaný ako Drieňok, je potok v  Gemeri, preteká územím okresov Revúca a Rimavská Sobota. Je to pravostranný prítok (Západného) Turca a meria 8,8 km. 

Pramení v Revúckej vrchovine, v podcelku Železnícke predhorie, na západnom svahu vrchu Dúbrava (Kriváňová; 546,0 m n. m.), južne od obce Ratkovská Suchá, v nadmorskej výške okolo 420 m n. m. Najprv tečie juhojuhovýchodným smerom, pričom na strednom toku vytvára hlbšie zarezané údolie so strmými brehmi, s prejavmi eróznej činnosti zrážkovej vody (rokle) a osamelými skalnými bralami. Nižšie, priamo pod hradom Drienok, priberá sprava prítok (299,3 m n. m.) od obce Lipovec a prudko sa stáča na severovýchod. Na dolnom toku už tečie rozšíreným údolím, zľava priberá prítok spod Rúbane (479,2 m n. m.) a vteká na územie Železníckej brázdy. Z ľavej strany priberá vedľajšie rameno Turca, stáča sa na východ a sprava priberá ešte kratší prítok. Pri samote Španopoľský mlyn, juhovýchodne od obce Rybník, sa v nadmorskej výške okolo 248 m n. m. vlieva do (Západného) Turca.

Povodie Slanej
Potoky na Slovensku
Vodné toky v okrese Revúca
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Chanuka

Chanuka (hebr. חנוכה, jidiš výslovnosť Chanike) alebo Sviatok svetiel alebo Sviatok zasvätenia je židovský sviatok, ktorý sa začína 25. dňa v židovskom mesiaci kislev a trvá osem dní. Je spomienkou na znovuzasvätenie Jeruzalemského chrámu Makabejcami po jeho znesvätení Antiochom IV. Epifanom. V židovských domácnostiach sa zapaľujú sviečky na osemramennom svietniku (chanukija), každý deň o jednu sviečku viac. Deviate, stredné rameno slúži ako pomocník pri zapaľovaní (šámes).

Chanuka v najbližších rokoch 
 Poznámka: Sviatok sa začína v prvý deň pred západom slnka. Končí sa v posledný deň po západe slnka.
 5772: 20. – 28. december 2011
 5773: 8. – 16. december 2012
 5774: 27. – 5. december 2013
 5775: 16. – 24. december 2014
 5776: 6. – 14. december 2015

Pôvod sviatku 
Pri dlhých bojoch zahynulo veľa povstalcov, napokon však oslobodili jeruzalemský chrám. Keď ho vyčistili a zapálili večné svetlo, zistili, že majú olej len na jeden deň, pričom najkratší čas na vyrobenie nového oleja bol osem dní. Tradícia hovorí, že sa stal zázrak a malé množstvo oleja vydržalo celých osem dní. Na pamiatku znovuzasvätenia chrámu sa v židovských rodinách zapaľuje počas ôsmich dní osem sviec - každý deň jedna. Chanukové sviečky drží svietnik s deviatimi ramenami. To deviate slúži na upevnenie sviečky šámesa, čiže sluhu, od ktorej sa zapaľujú ostatné.

Iné projekty 

Židovské sviatky
Turčok (potok)

Turčok je potok v Gemeri, preteká územím okresu Revúca. Je to ľavostranný prítok Východného Turca a má dĺžku 9,3 km. 

Pramení v Revúckej vrchovine, v podcelku Železnícke predhorie, na juhovýchodnom svahu Havranovej () v nadmorskej výške okolo  Od prameňa tečie na východ, pričom vytvára oblúk vypnutý na sever, zľava priberá prítok () z Lipovej doliny, následne opäť zľava prítok zo Zlatnej doliny a preteká obcou Turčok. Tu priberá ďalší ľavostranný prítok z Uhliarskej doliny a potok pokračuje na juhojuhovýchod. Pod obcou potok preteká lesnatou Turčockou dolinou, v ktorej postupne priberá niekoľko prítokov: sprava spod Rovnej (), zľava spod Štyroch chotárov (), sprava z Hodianovej doliny, zľava z Meškovej doliny. Na dolnom toku vstupuje do Železníckej brázdy, oddeľuje Jelšavskú planinu Slovenského krasu na východe od Revúckej vrchoviny na západe. Ďalej už tečie severojužným smerom, sprava priberá prítok spod Ostrej skaly () a následne zľava Nandražský potok (). Severozápadne od obce Kameňany ústi v nadmorskej výške okolo  do bočného ramena Východného Turca.

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Revúca
Kocižský potok

Kocižský potok je potok v Malohonte, na území okresu Rimavská Sobota. Je to pravostranný prítok Rimavy a má dĺžku 7,5 km. 

Pramení v Revúckej vrchovine, v podcelku Cinobanské predhorie, na severozápadnom svahu vrchu Urlak () v nadmorskej výške okolo  Od prameňa tečie najprv na juhovýchod, preteká Kocižskou dolinou a postupne sa stáča na východ. Sprava priberá dva prítoky spod Holubína () a tok sa esovito ohýba. Ďalej tečie opäť na juhovýchod, sprava priberá prítok () z južného svahu Močiara () a vstupuje do výbežku Rimavskej kotliny. Tu pokračuje východným smerom, priberá pravostranný prítok spod kóty , preteká obcou Kociha a východne od nej ústi v nadmorskej výške cca  do Rimavy.

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Kokavka

Kokavka je potok v Malohonte, na území okresu Poltár. Je to pravostranný prítok Rimavice a meria 13,6 km.

Prameň: v Stolických vrchoch na severnom svahu vrchu Jasenina (995,2 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 880 m n. m.

Smer toku: na hornom toku na severovýchod, po pribratí prítoku spod Homračky prudko mení smer a výrazne esovito sa stáča, na dolnom toku potom tečie na juhovýchod

Geomorfologické celky: Stolické vrchy, podcelok Málinské vrchy, na dolnom toku oddeľuje tento podcelok od podcelku Klenovské vrchy na severe

Prítoky: sprava prítok (566,0 m n. m.) z osady Lipové, Kamenistý potok, prítok zo severovýchodného úpätia Rovne (811,9 m n. m.), zľava z obce Šoltýska a prítok zo severného svahu Homračky (814,5 m n. m.)

Ústie: do Rimavice priamo v obci Kokava nad Rimavicou v nadmorskej výške približne 330 m n. m.

Obce: Ďubákovo, osady Lipové, Záklično a Kokavka, Kokava nad Rimavicou

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Poltár
Mesrop Maštoc

Svätý Mesrop Maštoc (arméns. Մեսրոպ Մաշտոց) (* okolo 360, Hatsik, provincia Taraun v Arménsku – † 17. február 440) bol arménsky mních, teológ a lingvista, tvorca arménskej abecedy.

Iné projekty 

Narodenia v 4. storočí
Úmrtia v 440
Svätci
Arménski jazykovedci
Osobnosti na sovietskych poštových známkach
Veporský potok

Veporský potok je potok v Malohonte, v severozápadnej časti okresu Rimavská Sobota, je to významný pravostranný prítok Klenovskej Rimavy a má dĺžku 11,2 km. 

Pramení vo Veporských vrchoch, v podcelku Balocké vrchy, na východnom svahu Klenovského Vepra (1 338,2 m n. m.) v nadmorskej výške okolo 1 120 m n. m. Tečie najprv severojužným smerom pori Chate pod Veprom, sprava priberá dva prítoky z južných svahov Klenovského Vepra (druhý ústi v nadmorskej výške 765,2 m n. m.) a stáča sa na juhozápad. Priberá pravostrannú Javorinu, veľkým oblúkom sa stáča na juhovýchod, zľava priberá prítok z oblasti Oltárnej zápače a vstupuje do Stolických vrchov, do podcelku Klenovské vrchy. Tu preteká oblasťou s roztrúseným kopaničiarskym osídlením, najprv popri osade Havrilovo, stáča sa na východ a zľava priberá Ráztočný potok. Následne sa pri osade Ráztočné, na katastrálnom území obce Klenovec, vlieva v nadmorskej výške okolo 397 m n. m. do Klenovskej Rimavy.

Potoky na Slovensku
Povodie Rimavy
Vodné toky v okrese Rimavská Sobota
Perth (Západná Austrália)

Perth je hlavné a najľudnatejšie mesto austrálskeho štátu Západná Austrália a štvrté najväčšie mesto v Austrálii, pričom tu žije 75 percent obyvateľov Západnej Austrálie. Má rozlohu  a žije tu takmer 2,1 milióna obyvateľov (metropolitná oblasť 2,2 mil.). Je centrum západného pobrežia. 

Perth založil v roku 1829 kapitán James Striling ako administratívne centrum kolónie Swan River. V roku 1856 získal mestský status. Mesto bolo pomenované podľa škótskeho mesta Perth vplyvom britského ministra pre vojny a kolónie Georgea Murraya.

V roku 2010 ho Globalization and World Cities Research Network klasifikoval ako svetové mesto. V roku 2012 sa umiestnil na 9. mieste v rebríčku najlepších miest pre život na svete podľa Economist Intelligence Unit.

Osobnosti mesta 
 Paul Kilderry (* 1973), bývalý tenista
 Rob Swire (* 1982), hudobný producent, spevák a hudobný skladateľ
 Gareth McGrillen (* 1982), basgitarista, hudobný producent a DJ 
 Casey Dellacquová (* 1985), tenistka
Daniel Ricciardo (* 1989), pilot Formuly 1
 Troye Sivan (* 1995), herec, videoblogger, spevák, skladateľ

Partnerské mestá 
  Bayburt, Turecko, 2006
  Houston, USA, 1984
  Kagošima, Japonsko, 1974
  Megisti, Grécko, 1984
  Rodos, Grécko, 1984
  San Diego, Kalifornia, USA, 1987
  Świecie, Poľsko, 1990
  Vasto, Taliansko, 1989

Referencie

Iné projekty 

 
Západná Austrália
Brisbane

Brisbane je hlavné a najľudnatejšie mesto austrálskeho štátu Queensland a tretie najväčšie mesto v Austrálii. Má rozlohu  a vyše 2,2 milióna obyvateľov. Mesto sa nachádza v blízkosti Tichého oceánu na brehoch rieky Brisbane na planine medzi zátokou Moreton a Veľkých predelovým pohorím (niekedy nazývaným aj Austrálske Kordillery) v juhovýchodnom Queenslande.

Mesto je pomenované po sirovi Thomas Brisbaneovi, guvernérovi Nového Južného Walesu v rokoch 1821-1824. Mesto vzniklo z tvrdej trestaneckej kolónie v Redcliffe (dnes súčasť Brisbane) v roku 1824. Brisbane bolo vyhlásené hlavným mestom novovzniknuvšej osamostatnenej kolónie Queensland v roku 1859. Do skončenia druhej svetovej vojny sa mesto rozvíjalo pomaly. Najvýraznejší rozmach sa začal po úspešných Hrách Spoločenstva v roku 1982 a svetovej výstave v roku 1988. Dnes je Brisbane jedným z najrýchlejšie rastúcich austrálskych miest.

V súčasnosti sa rozkladá na pahorkoch a terasách lemujúcich dolný tok rieky Brisbane River dôležité priemyselné centrum. Vyskytuje sa tu priemysel strojársky, automobilový, textilný, chemický, stavebných látok, drevospracujúci, papierenský, potravinársky (mäsový, konzervárne, cukrovar) a petrochemický. Stredisko výnosnej poľnohospodárskej oblasti celoštátneho významu ako aj obchodu a peňažníctva. Dopravná križovatka, medzinárodné letisko, prístav s ročnou prekládkou viac ako 14 miliónov ton spojený s bankovým centrom Ipswich. 

Mesto je strediskom turistiky. Vyhľadávanými sú pláže Sunshine Coast a Gold Coast. Nachádzajú sa tu 2 univerzity (štátna založená r. 1910; Griffithova r.1971), štátne múzeum (1871), galéria, štátna knižnica, observatórium, početné parky, zoologická a botanická záhrada. Z dominánt mesta vyniká moderná budova parlamentu a v najstaršej časti mesta zachované dokumenty starej architektúry (Wolston House, Ormiston House a iné).

Partnerské mestá 

  Kóbe, Japonsko (1985)
  Auckland, Nový Zéland (1988)
  Šen-čen, Čína (1992)
  Semarang, Indonézia (1993)
  Kao-siung, Taiwan (1997)
  Taejŏn, Kórejská republika (2002)
  Čunking, Čína (2005)
  Lucknow, India
  Abú Zabí, Spojené arabské emiráty (2009)

Referencie

Iné projekty 

 
Austrálske hlavné mestá
Mestá v Austrálii
Queensland
Mojsejovci

Mojsejovci bola reality šou TV Markíza Vysielaná v roku 2005. Vznikla v spolupráci televízie s manželmi Norou a Braňom Mojsejovcami. Šou spočívala najprv vo výbere vhodných kandidátov, neskôr v tom, že vybratí kandidáti - súťažiaci bývali vo vile Mojsejovcov v košickej časti Pereš na Bystrickej 104.

Zvíťazil súťažiaci s prezývkou Model.

Súťažiaci 

 Dana Podhradská - Mejkpísová
 Zuzana Šimková Péliová - Horolezkyňa
 Pavol Petrík - Model - Víťaz 
 František Kabrheľ - Versače
 Robertino "Tino" Stefanelli - Nemec
 Mário Hrbas - Papula
 Milan Schmidt - Jožo Ráš
 Milan Danihel - Guru
 Oskar Bíro - Starosta
 Mário Petrík - Ír
 Alena Semanová - Češka
 Ivett Neméthyová - Tiroláčka/Pipina

Škandál 
K tejto reality šou sa viaže aj škandál s hlasovaním, prišli na to samotní Mojsejovci. Nesedeli im totiž hlasy Horolezkyne a Joža Ráža, tento podvod nakoniec odhalila samotná TV Markíza lebo hlasy boli skoro vždy tak ako to réžia určila Vtedy vymenili režiséra a dramaturgičku. Všetci vypadnutí dostali vtedy možnosť vrátiť sa do hry, nevrátili sa Guru, Mejkpísová a Ír.

Zaujímavosti 
Po prenosoch z domu nasledovala vždy relácia Mojsejovci Quizshow s Verou Wisterovou, po Live prenosoch vždy nasledovala relácia Mojsejovci Hotline kam mohli ľudia volať a rozprávať sa s účastníkmi reality šou ako aj so samotnými Mojsejovcami, túto reláciu moderoval Vilo Rozboril.

TV Markíza predávala šálky a tričká s logom Mojsejovcov či rôznymi nápismi

Epizódy 

 Predstavenie Mojsejovcov
 Casting Banská Bystrica
 Casting Košice
 Casting Ružomberok
 Casting Bratislava
 Nadávacie kolo
 Kolo rozhovorov
 Selection camp 1.časť
 Selection camp 2.časť
 Predstavenie finalistov
 Prenos z domu 1
 Live prenos zo štúdia 1
 Prenos z domu 2
 Live prenos zo štúdia 2
 Prenos z domu 3
 Live prenos zo štúdia 3
 Prenos z domu 4
 Live prenos zo štúdia 4
 Prenos z domu 5
 Live prenos zo štúdia 5
 Prenos z domu 6
 Live prenos zo štúdia 6
 Prenos z domu 7
 Live prenos zo štúdia 7
 Prenos z domu 8
 Live prenos zo štúdia 8
 Prenos z domu 9 
 Live prenos zo štúdia 9
 Prenos z domu 10
 Live prenos zo štúdia 10
 Prenos z domu 11
 Live prenos zo štúdia 11
 Live finále zo štúdia
 Špeciál Best of Live

Relácie 
Mojsejovci sa delili na štyri relácie

 Mojsejovci
 Mojsejovci Live
 Mojsejovci Hotline
 Mojsejovci Quizshow

Externé odkazy
 Mojsejovci na realityshow.sme.sk
Krátke ústrižky na https://videoarchiv.markiza.sk/video/mojsejovci/bonus/8252-mojsejovci-nora-a-brano-cakali-sutaziacich-v-kroji

Reality show TV Markíza