Ryby (v najširšom zmysle)

Ryby [v najširšom zmysle] (lat. Piscis, gr. Ichthys) je označenie pre všetky kruhoústnice a všetky čeľustnatce okrem štvornožcov. Dnes táto skupina zahŕňa asi 20 000 (rok 2004) – 29 000 druhov, čo je asi 60 % všetkých druhov stavovcov. Veda o rybách sa nazýva ichtyológia.

Ryby sú stavovce adaptované na život vo vode. Obývajú pestrú škálu vodných prostredí, a to sladkovodných, brakických, ako aj morských. Vyskytujú sa v celom vodnom stĺpci od hladiny až po dná hlbokomorských priekop, pričom však tri štvrtiny morských druhov sú sústredené do plytkých pobrežných vôd. Každý rok sa objavuje približne 100 nových druhov.

Charakteristika 
Pozri aj charakteristiku najmä pod kruhoústnice, drsnokožce a Ryby (Osteichthyes).

Predchodcovia dnešných kruhoústnic boli prvými stavovcami na Zemi. Neskôr sa objavili drsnokožce, kostnaté ryby, akantódy a plakodermy. 

Tieto skupiny sú všetko vodné studenokrvné stavovce, ktoré dýchajú (aj) žiabrami. Existuje však výnimka a ryba Lampris guttatus je teplokrvná. Väčšina z nich má na tele šupiny, manévrujú pomocou plutiev a sú ektotermné. Telo je ukončené chvostovou plutvou.

Najmenšie ryby dosahujú v dospelosti 8 – 10 mm (Paedocypris progenetica), takže sú vlastne najmenším žijúcim stavovcom. Naproti tomu najväčšie ryby majú veľkosť až 12 m (Rhincodon typus).

Telo rýb tvorí
 hlava
 trup
 chvost

Tvar rybieho tela je vo všeobecnosti hydrodynamický – prispôsobený na život a pohyb vo vodnom prostredí hustotou vyššou, než má vzduch. Niektoré ryby majú telo sploštené z bokov, najmä ak žijú vo vodách husto porastených rastlinami. Telo sploštené dorzoventrálne (z chrbtovej a brušnej strany) naznačuje život na dne.

Systematika 
Z taxonomického hľadiska sa ryby v najširšom zmysle klasifikujú rôzne. Navyše dnes ide takmer vždy len o súhrnné pomenovanie, taxónmi sú len časti takto definovaných rýb.

Ryby sú parafyletickou skupinou, pretože ich klasifikácia nezahŕňa štvornožce, ktoré k nim však v skutočnosti vývojovo patria.

Ani v jednej z nasledujúcich systematík ryby v najširšom zmysle netvoria taxonomickú jednotku.

Systematika používaná v tejto wikipédii 
(prevažne Benton 2004/2005 a Nelson 2006)
 rad †Myllokunmingiida 
 (-) bezčeľustnatce (kruhoústnice) (Agnatha, Cyclostomata, Marsipobranchii)
 trieda sliznatky (Myxinoidea, Myxini, Hyperotreti)
 (-) Hyperoartii (Hyperoartia):
 rod †Legendrelepis
 trieda mihule (Petromyzontida)
 trieda †konodonty (Conodonta, Conodontia, Conodontophora)
 trieda †pteraspidy (Pteraspidomorphi, Diplorhina)
 trieda †Anaspida
 trieda †Thelodonti (Thelodontomorphi, Coelolepida)
 trieda †Osteostraci+Galeaspida+Pituriaspida [Poznámka: Osteostraci=cefalaspidy ]
 nadtrieda čeľustnatce (Gnathostomata)
 trieda †plakodermy (Placodermi, Placodermimorphi)
 trieda drsnokožce (paryby, chrupkovité ryby) (Chondrichthyes, Chondrichthiomorphi)
 stupeň Teleostomi
 trieda †akantódy (Acanthodii)
 (-) ryby v užšom zmysle (kostnaté ryby, pravé ryby) (Osteichthyes, Neoteleostomi)
 ?rod †Andreolepis
 ?rod †Lophosteus
 ?rod †Protosphyraena
 trieda lúčoplutvovce (lúčoplutvé, lúčoplutvé ryby) (Actinopterygii) 
 trieda násadcoplutvovce (Sarcopterygii)

Iná systematika (len pre žijúce skupiny) 
(Nelson 1994; Helfman et al. 1997; Eschmeyer 1998). 

 v nadtriede kruhoústnice (bezčeľustnatce; Agnatha, Cyclostomata) sú to bezčeľustnaté ryby (75 druhov) v dvoch triedach 
 trieda sliznatky (Myxiniformes)
 trieda mihule (Petromyzontiformes)
 v nadtriede čeľustnatce (Gnathostomata) sú to čeľustnaté ryby
 trieda drsnokožce (Chondrichthyes)– nazývané tiež tiež paryby alebo chrupkaté ryby; 800 druhov]
 trieda ryby v užšom zmysle (Osteichthyes) – nazývané tiež pravé ryby, rozdelené do podtried
 podtrieda lúčoplutvovce (Actinopterygii) – nazývané tiež lúčoplutvé ryby
 podtrieda násadcoplutvovce (Sarcopterygii)

Referencie

Iné projekty