Arthur Conan Doyle

Sir Arthur Conan Doyle (* 22. máj 1859, Edinburgh – † 7. júl 1930, Crowborough, Sussex, Spojené kráľovstvo) bol škótsky spisovateľ, ktorý sa preslávil poviedkami o Sherlockovi Holmesovi. Jeho ďalšie veľmi známe dielo je Stratený svet. 
Pôvodným povolaním bol lekár. Tvorba tohto veľmi plodného autora obsahuje okrem detektívok tiež historické a fantastické poviedky a romány, drámy, poéziu a literatúru faktu.  
Pôsobil aj  ako vojnový spravodajca. Bol aktívny v politike - kandidoval do parlamentu, zasadzoval sa za dodržiavanie práva v prípadoch protiprávne odsúdených, vystúpil proti neľudským podmienkam v Belgickom Kongu a organizoval medzinárodnú podporu pre ich zlepšenie, verejne hájil záujmy Veľkej Británie vo vojnových konfliktoch alebo presadzoval projekt vybudovania tunelu pod Lamanšským prielivom. Venoval sa športu, bol jedným z prvých automobilistov vo Veľkej Británii a propagoval začínajúce lyžovanie. V závere života sa zameral na šírenie špiritizmu. 

 Život 
Narodil sa ako druhý syn z desiatich detí Charlesa Altamonta a Mary Foley Doyleovej. Zo súrodencov sa dospelosti dožilo sedem. Otec Charles bol štátny úradník a mal výtvarné nadanie, ktoré Arthur zdedil po ňom. Tiež traja jeho starší bratia zdedili toto nadanie. V roku 1868 začal študovať na jezuitskej škole v Lancashire, potom na Edinburskej univerzite študoval medicínu, kde získal v roku 1882 titul doktor medicíny. 

V roku 1879 počas štúdia medicíny mu vyšla v časopise Chambers's Edinburgh Journal prvá poviedka "The Mystery of Sasassa Valley". 
V roku 1880 štúdium prerušil a prijal na sedem mesiacov miesto lekára na lodi SS Hope plávajúcej okolo pobrežia Grónska kvôli lovu tuleňov a veľrýb. Behom tejto plavby si viedol denník, ktorý tiež ilustroval a ktorý vyšiel ako faksimile v roku 2012. 

Po skončení štúdia slúžil ako lodný lekár na plavbe k západnému africkému pobrežiu, po ktorej nasledovala v roku 1885 príprava lekárskej praxe v Plymouthe. Počas štúdia ho zaujali schopnosti jeho profesora Dr. Josepha Bella pri detailnej diagnóze pacientovho stavu. Toto majstrovstvo diagnostickej dedukcie sa stalo modelom pre jeho literárnu tvorbu. 

Lekár a spisovateľ
Začal sa venovať literatúre. Prvá zmienka o Sherlockovi Holmesovi je datovaná v roku 1887. Asi najznámejším dielom je  Pes baskervilský a známy Stratený svet - taktiež vo filmovej podobe. Conan Doyle sa venoval od detstva športom: boxoval, hral kriket, futbal, rugby a plával.

V 1885 získal doktorát a oženil sa s Louisou Hawkinsovou. V roku 1889 se im narodila dcéra Mary Louise a v roku 1892 syn Alleyne Kingsley. 
A. Conan Doyle sa zároveň s lekárskou praxou venoval písaniu. V roku 1886 napísal "Štúdiu v šarlátovej", prvý príbeh detektíva Sherlocka Holmesa. Román bol najprv v niekoľkých vydavateľstvách odmietnutý, no v nasledujúcom roku ho vydal časopis Beeton's Christmas Annual a v roku 1888 vyšiel knižne. A. Conan Doyle súčasne písal  historický román zo 17. storočia "Micah Clarke", ktorý vyšiel v roku 1889. Úspech románu podnietil A. Conana Doyla k písaniu ďalšieho historického románu "Biela spoločnosť" odohrávajúceho sa v 14. storočí v období storočnej vojny. 

V roku 1890 mu vydali druhý román o Sherlockovi Holmesovi, "Znamenie štyroch". Doyle ho napísal na objednávku Lippincott's Monthly Magazine. V tom istom roku podnikol cestu do Viedne, aby rozšíril svoje poznatky v oblasti očného lekárstva. Na jar 1891 vyšla v časopise" Strand Magazine" jeho poviedka "Škandál v Čechách", prvá zo série 12 príbehov Sherlocka Holmesa, ktoré potom vychádzali každý mesiac. Poviedky mali veľký čitateľský ohlas. vyšli j knižne v zbierke Dobrodružstvá Sherlocka Holmesa v októbri 1892 vo Veľkej Británii a Spojených štátoch.   

Mal dve manželky - Louisu Hawkinsovú a neskôr, keď ovdovel, Jean Leckieovú. Dvakrát sa uchádzal i o parlamentné kreslo, ale napriek značnej podpore nebol nakoniec zvolený. Doyle bol vášnivým lyžiarom a predpovedal, že nastane doba, keď budú tisíce ľudí jazdiť do Švajčiarska lyžovať. V roku 1928 podnikol päťmesačnú cestu po Afrike. V roku 1902 bol povýšený do rytierskeho stavu, za jeho prácu v poľnej nemocnici v Bloemfonteine (Južná Afrika) a ďalšie služby počas Búrskej vojny v Južnej Afrike.

 Bibliografia 
 Príbehy Sherlocka Holmesa 
 1887 - A Study in Scarlet (Štúdia v šarlátovej) 
 1890 - The Sign of Four (Podpis štyroch) 
 1892 - The Adventures of Sherlock Holmes (Dobrodružstvá Sherlocka Holmesa) 
 1894 - The Memoirs of Sherlock Holmes (Spomienky na Sherlocka Holmesa) 
 1902 - The Hound of the Baskervilles (Pes baskervillský) 
 1904 - The Return of Sherlock Holmes (Návrat Sherlocka Holmesa) 
 1914 - The Valley of Fear (Údolie strachu) 
 1917 - His Last Bow 
 1927 - The Case Book of Sherlock Holmes (Z archívu Sherlocka Holmesa)

 Príbehy profesora Challengera 
 1912 - The Lost World (Stratený svet) 
 1913 - The Poison Belt 
 1926 - The Land of Mists 
 1927 - The Disintegration Machine 
 1928 - When the World Screamed 

 Historické romány 
 1891 - The White Company (Biela kompánia) 
 1888 - Micah Clarke 
 1892 - The Great Shadow 
 1892 - The Refugees (publikovaná v roku 1893) 
 1896 - Rodney Stone 
 1897 - Uncle Bernac  
 1906 - Sir Nigel 
 1916 - The British Campaign in France and Flanders: 1914

Iné diela 
 1883 - "J. Habakuk Jephson's Statement", príbeh o osude lode Mary Celeste
 1889 - Mystery of Cloomber (Cloomberská záhada - vydavateľstvo Európa, 2019)
 1890 - The Captain of the Polestar, and other tales 
 1891 - The Doings Of Raffles Haw 
 1892 - Beyond the City 
 1893 - Jane Annie, or the Good Conduct Prize 
 1894 - Round The Red Lamp 
 1894 - The Parasite 
 1895 - The Stark Munro Letters 
 1898 - Songs of Action 
 1898 - The Tragedy of The Korosko
 1899 - A Duet 
 1900 - The Great Boer War 
 1903 - The Exploits of Brigadier Gerard (Hrdinstvá brigadiera Gérarda)
 1907 - Through the Magic Door 
 1909 - The Crime of the Congo 
 1918 - The New Revelation 
 1919 - The Vital Message 
 1923 - Tales of Terror & Mystery  
 1926 - The History of Spiritualism  
 1929 - The Maracot Deep

Referencie

Iné projekty

Zdroje
 

 
Škótski lekári
Škótski spisovatelia
Britskí slobodomurári
Osobnosti na britských poštových známkach