Vráble

Vráble (, historický názov Werebel) je mesto ležiace v Nitrianskom kraji. V meste je rímskokatolícky kostol Panny Márie Kráľovnej (Uhorska) z roku 1901 a kaplnka sv. Urbana.

Polohopis 
Mesto sa nachádza v severovýchodnej časti Podunajskej pahorkatiny, v časti Žitavská pahorkatina na strednom Požitaví,  juhovýchodne od Nitry. Zo severu na juh preteká rieka Žitava, ktorá tu priberá Širočinu, Hosťovský a Telinský potok. Centrom mesta prechádza cesta NitraLevice, ktorú križuje cesta II/511 zo Zlatých Moraviec na Dvory nad Žitavou. Západným okrajom mesta vedie železničná trať Nové Zámky – Zlaté Moravce.

Časti mesta 
 Dyčka
 Horný Ohaj
 Vráble

Vodné toky 
 Žitava
 Telinský potok
 Širočina
 Hosťovský potok

Vodné plochy 
 Vodná nádrž Vráble, v smere cesty Nitra-Vráble po ľavej strane Dyčanské jazero

Dejiny 
Územie mesta bolo osídlené už v neolite (6000 – 2000 pred Kr.). Archeologicky je doložené opevnené sídlisko hatvanskej a maďarovskej kultúry zo staršej doby bronzovej, kostrové hroby zo strednej doby bronzovej, sídlisko halštatské a laténske, germánska osada z 2. – 4. storočia, slovanské sídlisko z 9. storočia. Neďaleko mesta sa v lokalite Fidvár nachádza ďalšie archeologické nálezisko opevneného mesta, datovaného do rokov 2100 až 1800 pred Kr., zaradených do staršej bronzovej doby. Viac ako 160 radiálne usporiadaných obydlí poskytovalo prístrešie až pre 1000 obyvateľov, čo bolo na tú dobu veľké sídlo.

Vráble sú prvýkrát písomne doložené v roku 1265 ako Verebeb. V roku 1294 už boli trhovým mestečkom. V erbe mali postavu svätého Vojtecha. Od počiatku stredoveku patrilo mestečko ostrihomskému arcibiskupstvu, kostol a fara sú doložené v roku 1359. Od polovice 16. storočia sa vyvíjali ako zemepanské mestečko a bola tu zriadená poštová stanica. V čase protitureckých bojov boli Vráble dôležitým oporným bodom. Prvým náporom Turkov bolo mestečko vystavené už v roku 1530. Až v roku 1624 sa rozhodlo, že tu bude postavená cisárska pevnosť na obranu mesta. Jej obrancovia mestečko pred Turkami v roku 1626 uchránili, ale v roku 1653 Turci obranu prekonali a mesto vypálili. Cisársku pevnosť sa však podarilo obnoviť. Napokon ju Turci zničili v roku 1663.

V 17. storočí v meste pôsobili cechy čižmárov, mlynárov, mäsiarov a kožušníkov, v 18. – 19. storočí tu sídlil soľný úrad so skladom. Poľnohospodársky charakter mesta pretrval až do konca 19. storočia. Stoličný dom bol vybudovaný v roku 1821, súvislá zástavba meštianskych domov na Hlavnej ulici v centre mesta vznikla až koncom 19. storočia. Vznikli tak nové priestory na obchodnú a podnikateľskú činnosť, v rovnakom období bola vybudovaná octáreň, Ľudová a Agrárna banka, meštianska škola, či budova okresného úradu. Rímskokatolícky kostol Preblahoslavenej Panny Márie bol postavený v rokoch 1898 až 1901, staršia klasicistická kaplnka sv. Urbana vo vinohradoch pochádza z roku 1813 a kaplnka rodiny Néčei je z roku 1910.

V roku 1918 po rozpade Rakúsko-Uhorska sa mesto stalo súčasťou Česko-Slovenska. Výsledkom Prvej Viedenskej arbitráži bolo, že Vráble sa stali súčasťou Maďarska v rokoch 1938 – 1945. Vinárska tradícia oblasti bola posilnená v roku 1946, kedy tu vznikol výkup hrozna a boli budované rozsiahle pivnice. Od roku 1971 tu Vinárske závody Bratislava vyrábali mnohé obľúbené vína.

Do roku 1960 boli Vráble okresným mestom, 1. januára 1975 boli k mestu pričlenené obce Dyčka a Horný Ohaj. V 70. rokoch boli vybudované sídliská Kaška, Lúky a Žitava. Po roku 1989 tu vzniklo niekoľko podnikov so zahraničnou účasťou, poskytujúce zamestnanie miestnym obyvateľom.

Obyvateľstvo

Etnické zloženie obyvateľstva 
 Slováci – 93,32 %
 Maďari – 4,69 %
 Rómovia – 0,78 %
 Česi – 0,55 %
 Ukrajinci – 0,04 %
a iní

Náboženské zloženie obyvateľstva 
 rímski katolíci – 88,41 %
 bez vyznania – 8,53 %
 protestanti (hl.  evanjelici a. v.) – 0,69 %
 grécki katolíci – 0,19 %
 pravoslávni – 0,02 %
a iní

Partnerské mestá 
  Andouillé, Francúzsko
  Csurgó, Maďarsko
  Nova Varoš, Srbsko

Kultúra a zaujímavosti 
 Vrábeľský jarmok (jún)
 Slávnosti vinobrania (september)

Múzeá 
 Mestské múzeum Vráble

Hudba 
 Jazz fest Vráble (jún)
 Rock show (august)
 Hodový koncert (október)
 Sinema šou (december)
 Medzinárodná spevácka súťaž Imricha Godina IUVENTUS CANTI (apríl)

Stavby

Pamiatky 
 Neorománsky kostol Preblahoslavenej Panny Márie
 Kostol v Dyčke a Hornom Ohaji
 Kaštieľ Boronkaiovcov (dnes farský úrad)
 Kaštieľ Schickovcov (dnes SOU)
 Stoličný dom (Hlavná ulica)
 Mašekov mlyn (Rodinná farma Mašekov mlyn)
 Rodinná krypta Néčeiovcov (vrábeľské vinohrady)
 Rodinná krypta Godinovcov (vrábeľský cintorín)

Pomníky 
 pomnik SNP pri kostole
 rodinná krypta Godinovcov (cintorín Vráble)
 Pamätník vojakov 1919

Parky 
 Park Žitava
 Mestský park za kinom Tatra

Šport 
 Spartak Vráble
 Vrábeľská Hokejbalová Liga
 Klub turistov Vráble
 Stolnotenisový oddiel 1.Z.Š.
 Gold´s Gym (kulturistický oddiel)
 Cykloturistika (Požitavské cyklotrasy)
 Klik-Klak Vráble (tanečný klub)
 Valibuk Strength Team (klub silového trojboja)
 Streetbasketbal Vráble

Hospodárstvo a infraštruktúra

Dôležité firmy 
 Delux, Matador Automotive, Huhn Press Tech, Semecs, HTP-Slovakia (Plasmet), Prime Media,
 Hefra, Švec a spol., Maratom, Seso, Tesgal
 Priemyselný park – Kongsberg, Miba, Slovmedical, Cesam, ICU Medical, Masam, Semecs

Infraštruktúra 
 cesta I/51 Nitra – Vráble – Levice
 cesta II/511 Zlaté Moravce – Vráble – Dvory nad Žitavou

Školstvo 
 Základná škola sídl. Lúky
Základná Škola Levická, 903
 SOU – ul. 1. mája
 Gymnázium Školská ulica
 ZŠ sv. Vojtecha, Levická ulica
 ZŠ Viliama Záborského
 Špeciálna základná škola, Nám. kpt. Nálepku
 YES – Your English School – Súkromná anglická škôlka, Žitavská 23

Osobnosti 
 Ján Boronkay (* 29. augusta 1782 Veľké Sľažany – † 7. júna 1844 Bratislava) – od roku 1820 palatín Vrábeľskej stolice predialistov
 Edita Brestenská (* 18. november 1920, Vráble – † 2. máj 2014, Bratislava) – paleontologička a vedecká pracovníčka
 Ľudovít Didi (* 16. január 1931, Púchov – † 15. september 2013, Vráble) – prvý rómsky spisovateľ románov v slovenskej literatúre
 Alexander Dilles (* 14. marca 1835 Vráble – 28. júla 1907 Žabokreky nad Nitrou) – zakladateľ Stoličného múzea v Zl. Moravciach, archeológ
 Žigmund Esterházi  (30. december 1626 Šoproň – † 1692 Szombathely) – vrábeľský hradný kapitán
 Jozef Ghici – od roku 1540 palatín Vrábeľskej stolice predialistov
 Imrich Godin (* 17. júl 1907, Vráble – † 13. apríl 1979, Bratislava)  – operný spevák a pedagóg
 Mikuláš Nadaný – vrábeľský hradný kapitán
 Jozef Néčei (Jozef Nécsey, * 27. august 1842 Oslany – † 17. január 1929 Vráble) – vrábeľský kráľovský poštmajster
 Štefan Nécsey (= Néčei) (* 12. február 1870, Vráble – † 26. marec 1902, Mníchov)  – amatérsky entomológ – lepidopterológ, maliar a ilustrátor zvierat
 Ignác Ocskay (* 1. decembra 1786 Dubovany – † 17. september 1881 Nitra) – posledný palatín Vrábeľskej stolice predialistov
 František Richard Osvald  (* 3. október 1845, Hodruša-Hámre – † 14. apríl 1926, Trnava) – národný buditeľ, kaplán vo Vrábľoch
 Viktor Porubec (* 2. novembr 1876 Kozárovce – † Vráble)  – vrábeľský kronikár
 František Sigrai (* 4. septembra 1648 Stupava – † 7. februára 1727 Bratislava) – vrábeľský hradný kapitán
 Alojz Schronk (* 8. august 1883, Plavecký Mikuláš – † 21. marec 1966, Nitra) – zakladateľ vrábeľskej dychovky 
 Janko Štúr (* 21. september 1827, Uhrovec – † 23. september 1905, Malé Bierovce) – stoličný úradník
 Ján Tolvay (* 1699 – † 1776)– od roku 1750 palatín Vrábeľskej stolice predialistov
 Ján Trubíni (* 8. september 1863, Vráble – † 4. jún 1919, Moča) – katolícky kňaz
 Mikuláš Vass – podžupan Vrábeľskej stolice predialistov
 Vladimír Velecký (* 21. august 1890, Hrušky – † 8. november 1951, Bratislava) – vrábeľský richtár, zavraždený komunistami
 Michal de Verebel – od roku 1566 podžupan Vrábeľskej stolice predialistov
 Viliam Záborský (* 9. október 1920, Vráble – † 5. február 1982, Praha)  – herec a recitátor
 Ondrej Zádori  (* okolo roku 1570) – vrábeľský hradný kapitán

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok vo Vrábľoch

Iné projekty

Zdroje 
 Stránka mesta

 
Okres Nitra
Mestá na Slovensku