Hont (slovenský región)

Hont je v súčasnosti jedným zo slovenských kultúrnych regiónov. Patrí ku najstarším slovenským regiónom a jeho územie je totožné s územím slovenskej časti bývalej Hontianskej župy, ktorej posledným sídlom boli Šahy. V niektorých turistických publikáciách sa južná časť regiónu nazýva aj Poiplie.

Územie susedí so slovenskými kultúrnymi regiónmi Tekov (na západe), Podpoľanie (na severe), Novohrad (na východe) a na juhu s Maďarskom (regióny Ostrihom a Pest-Pilis-Solt-Kiskun).

Dejiny

Dejiny do roku 1918 
Územie, ktoré dnes nazývame Hont, bolo najpozdejšie v druhej polovici 10. storočia jedným zo štyroch územnosprávnych jednotiek Nitrianskeho kniežatstva. V roku 995 bol do vedenia tejto územnosprávnej jednotky dosadený knieža Hunt. Rozloha Hontianskeho kniežatstva koncom 10. storočia bola o niečo väčšia ako dnešný Banskobystrický kraj. Následným politickým vývojom v Uhorsku sa územie ako aj povaha Hontu, ako územnosprávnej jednotky menil. Už v 11. storočí sa napr. z hontianskeho kniežatstva vyčlenil nový Novohradský komitát. 

V 11. storočí bolo kniežatstvo pretvorené na kráľovský komitát, ktorý sa v priebehu 13. storočia pretvoril na šľachtickú stolicu. V 13. storočí sa taktiež ustálilo územie Hontianskej stolice, ktoré bolo takmer nemenné až do roku 1918. V 14. storočí bolo ku Hontianskej stolici administratívne pripojené územie tzv. Malohontu, ktoré sa však nachádzalo medzi Novohradom a Gemerom, teda nemalo územnú spojitosť s Hontom. Malohont sa od Hontu odčlenil na prelome 18. a 19. storočia (Malohont sa pričlenil ku Gemeru, čím vznikla Gemerskomalohontská stolica).

Dejiny regiónu po roku 1918 
Po 1. svetovej vojne sa na Parížskej mierovej konferencii rozhodlo o hraniciach novovzniknutého Československa, čo pre Hontiansku župu znamenalo rozdelenie medzi 2 štáty.Československo získalo 4/5 územia Hontu a Maďarskému kráľovstvu pripadla zvyšná 1/5. 

Hontianska župa v Česko-Slovensku existovala do roku 1922, 1.januára 1923 sa stala súčasťou Zvolenskej (veľ)župy. V roku 1928 boli župy na území Slovenska zrušené. Viedenskou arbitrážou pripadla južná časť československého Hontu Maďarsku. Po 2. svetovej vojne boli obnovené tzv. predmníchovské hranice medzi ČSR a Maďarskom. V súčasnosti je väčšia časť slovenského Hontu súčasťou Banskobystrického kraja (celé alebo časti okresov Veľký Krtíš, Krupina, Banská Štiavnica, Zvolen, po jednej obci v okresoch Žarnovica a Žiar nad Hronom ) a časť prináleží aj Nitrianskemu kraju (časti okresov Levice a Nové Zámky).

Ekonomika 
V súčasnosti patrí južná časť regiónu Hont (okolie Veľkého Krtíša a Šiah) k chudobnejším slovenským regiónom, severná časť sa radí k slovenskému priemeru v miere nezamestnanosti aj výške priemernej mzdy.

Cestovný ruch 
V regióne pôsobia štyri Oblastné organizácie cestového ruchu: OOCR Banská Štiavnica, OOCR Dudince, OOCR Tekov a OOCR Novohrad

Kultúrne pamiatky 
 Banská Štiavnica (zapísaná v zozname svetového kultúrneho dedičstva UNESCO)
 Hrad Sitno
 Čabradský hrad (obec Čabradský Vrbovok)
 Opevnený kláštor Bzovík (obec Bzovík)
 Kaštieľ vo Svätom Antone
 Strážna veža – Vartovka pri Krupine
 Rímske kúpele v Dudinciach
 Minerálne pramene v Dudinciach
 Pustý kostol a vojenský bunker z medzivojnového obdobia (vo Veľkej Čalomiji)
 Kláštor premonštrátov (v Šahách)
 Kamenné obydlia v Brhlovciach a Lišove
 Vodný mlyn v Bohuniciach
 Svätotrojičný stĺp v Krupine
 Kamenné obydlia, vínne pivnice "chyžky" galéria masiek, keltské obydlie  v Lišove
 Ľudové domy - tradičná ľudová architektúra - napr. v obciach Hrušov, Sucháň, Príbelce, Horné Plachtince a.i.

Prírodné zaujímavosti 
 Spečený val (pozostatky opevnenia - nad obcami Bátovce, Pečenice)
 Priehrada Lipovina (Bátovce)
 Mäsiarsky bok (prírodná rezervácia)
 Štangarígeľ (Krupinské bralce, vrchol plochého návršia)
 Arborétum Kysihýbel – Banská Štiavnica (282 druhov drevín zo Severnej Ameriky)
 Arborétum Feľata – Rykynčice (Dolné Rykynčice)
 Travertínové kopy v Dudinciach
 Tesárske "dúpence" a Tesárska roklina (Hontianske Tesáre)
 Priehrada v Sebechleboch
 Priehrada v Krupine – Bebrava
 Štiavnické vrchy
 Sitno (najvyšší vrchol, zaujímavý výhľad, najmä z vysielača, ktorý je však verejnosti neprístupný)
 Štiavnické tajchy (umelé jazerá)
 Santovka (minerálna voda)
 Slatina (minerálna voda)

Mestá a obce
Krupina
Banská Štiavnica
Šahy
Dudince
Veľký Krtíš (mesto rozrastaním zasahuje už aj do hontianskeho regiónu)
Levice (mestská časť Kalinčiakovo ešte patrí do hontianskeho regiónu)
Zoznam obcí Hontianskej župy

Externé odkazy 
 kniha v maďarčine o dejinách hontskej župy z roku 1882 : GYÜRKY, Antal. Ötvennégy év Hontvármegye torténetéböl 1820-1874. Váczon: G. Segédy, 1882. 296 s. - dostupné online v Digitálnej knižnici UKB. 

www.regionhont.sk
www.hontdejiny.sk

Regióny na Slovensku