Plán obnovy a odolnosti Slovenskej republiky

Plán obnovy a odolnosti Slovenskej republiky vznikol v reakcii na krízu spôsobenú pandémiou ochorenia COVID-19 a reaguje tak na jej ekonomické dopady. Je však aj reakciou na  dlhodobé systémové nedostatky slovenskej ekonomiky. Tvoria ho reformy a investície, ktoré majú potenciál nasmerovať Slovensko k zelenej a digitálnej budúcnosti.  

Hlavným cieľom plánu obnovy je transformovať Slovensko na moderný štát s inovatívnou ekonomikou, ktorý bude zároveň zdravou a zelenou krajinou. Na základe stanoveného kľúča bude mať Slovensko k dispozícii 6,3 miliárd eur na vykonanie reforiem a investícií obsiahnutých v pláne obnovy.

Európsky nástroj obnovy 
Európska komisia v reakcii na bezprecedentnú krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 27. mája 2020 navrhla dočasný nástroj obnovy NextGenerationEU, ako aj adresné posilnenie dlhodobého rozpočtu EÚ na roky 2021 – 2027.

Lídri členských krajín EÚ sa následne 17. júla stretli v Bruseli, kde prebiehalo mimoriadne rokovanie Európskej rady, ktoré vzhľadom na svoje trvanie v dĺžke 4 dní vrátane nocí predstavovalo jedno z najdlhších samitov v histórii. Lídri napokon našli kompromis a dohodli sa na úsilí o obnovu vo výške 750 miliárd eur, ktorá má pomôcť riešiť krízu spôsobenú pandémiou COVID-19. 

Od vypuknutia pandémie išlo o prvý samit s osobnou účasťou vedúcich predstaviteľov EÚ. Predseda Charles Michel samit označil ako „maratón, ktorý sa skončil úspechom pre všetkých 27 členských štátov, ale najmä pre ľudí.“

Európsky parlament a Rada dosiahli 18. decembra 2020 dohodu o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, pričom tento mechanizmus je kľúčovým nástrojom a ústredným prvkom iniciatívy NextGenerationEU, teda plánu EÚ, ako vyjsť zo súčasnej krízy silnejší. V dohode sa stanovuje, že štruktúra Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti bude pozostávať zo šiestich pilierov:
 Zelená transformácia
 Digitálna transformácia
 Inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast a zamestnanosť
 Sociálna a územná súdržnosť
 Zdravie a odolnosť politiky v záujme ďalšej generácie, detí a mládeže vrátane vzdelávania a zručností

Vzhľadom na záväzok EÚ o dosiahnutí klimatickej neutrality do roku 2050 a znížení emisií skleníkových plynov o 55% do roku 2030 v porovnaní s úrovňou z roku 1990 , by štáty mali uprednostniť reformy a investície podporujúce transformáciu hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy. 

V dohode sa preto stanovilo, že minimálne 37% výdavkov na investície a reformy obsiahnuté v jednotlivých národných plánoch obnovy a odolnosti by malo slúžiť na podporu cieľov v oblasti klímy. Pri všetkých investíciách a reformách musí byť taktiež dodržaná zásada nespôsobenia významných škôd, tzv. do no significant harm.

Členské štáty sa zaviazali aj k tomu, že vo svojich plánoch obnovy a odolnosti stanovia ambiciózne reformy a investície umožňujúce digitálnu transformáciu, a to minimálne vo forme 20% výdavkov z celkovej alokácie pre daný plán.

Plány by takisto mali prispieť k účinnému riešeniu problémov identifikovaných v príslušných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny. Európska komisia každoročne prostredníctvom tzv. Európskeho semestra komplexne hodnotí hospodársku situáciu v členských štátoch. Na základe tohto hodnotenia Rada EÚ prichádza so zoznamom špecifických odporúčaní, ktoré sú vytvorené na mieru každej krajine.  

Rada EÚ odporučila Slovensku v období rokov 2019 a 2020 prijať viaceré opatrenia. Slovenský plán obnovy teda musel okrem vyššie spomenutých podmienok súvisiacich s klimatickými a digitálnymi cieľmi zabezpečiť súlad so špecifickými odporúčaniami Európskej komisie pre Slovensko (z angl. Country specific recommendations), ktoré sa týkali nasledovných oblastí: vzdelávanie, zdravotníctvo, energetika/zelená ekonomika, výskum, vývoj, inovácie, digitalizácia, verejná správa, udržateľnosť verejných financií, trh práce, penzie a sociálna inklúzia.

Aby sa predišlo podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, členské štáty budú musieť zaviesť ďalšie prísne opatrenia aj na ochranu finančných záujmov Únie. Pri schválení národných plánov obnovy sa podľa dohody vypláca 13% z celkovej sumy vo forme predbežného financovania.

Predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyen v tejto súvislosti vyhlásila: „Na podporu našich ekonomík máme k dispozícii finančný balík – rozpočet EÚ a náš plán obnovy NextGenerationEU – aký dosiaľ nemá obdoby. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti bude zohrávať centrálnu úlohu v rámci NextGenerationEU. Vítam dnešnú dohodu ako dôležitý krok k financovaniu investícií a reforiem, ktoré musíme zrealizovať, aby sme podporili hospodársku obnovu a položili základy silnejšej a odolnejšej Európy.“

Slovenský plán obnovy a odolnosti 
V rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktorý je hlavným nástrojom balíka Next Generation EU, Európska komisia poskytne celkovo 750 miliárd eur.

Pre Slovensko je alokovaných približne 6 miliárd v grantoch (forma nenávratnej finančnej alokácie). Výšku celkovej alokácie podrobne určuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. Februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovu a odolnosti. Toto nariadenie obsahuje presnú metodiku výpočtu maximálneho finančného príspevku, ktorý je k dispozícii pre každý členský štát, a to na základe stanoveného vzorca.

Celková alokácia je rozdelená na dve časti: 70% maximálneho finančného príspevku sa vypočítalo na základe počtu obyvateľov, prevrátenej hodnoty HDP na obyvateľa a relatívnej miery nezamestnanosti každého členského štátu. 30% maximálneho finančného príspevku by sa malo vypočítať neskôr, v roku 2022, čím bude odrážať aktuálne ekonomické ukazovatele. Výška celkovej alokácie je preto približná.

Proces tvorby plánu obnovy 
Komplexné prípravy plánu obnovy sa začali už v lete roku 2020. Prvým krokom bolo vytvorenie základného rámca reformných a investičných priorít, ktoré sú pre Slovensko kľúčové. Vyústením tohto procesu bolo vytvorenie Národného integrovaného reformného plánu s názvom Moderné a úspešné Slovensko. Tento dokument predstavoval analytický základ pre plán obnovy a zadefinoval 8 najdôležitejších priorít, ktoré majú zásadný potenciál vymaniť krajinu z pasce stredného príjmu, zvýšiť ekonomickú výkonnosť, zlepšiť kvalitu života občanov a posunúť krajinu k vyspelým ekonomikám podľa metodiky OECD. Dokument vznikol zadaním od politických lídrov štátu, jeho autormi sú analytici a odborníci z verejného sektora, pričom na pripomienkovaní sa podieľalo približne 100 renomovaných expertov z mimovládneho a podnikateľského sektora.

S tým súviselo zriadenie sekcie plánu obnovy, ktorá vykonáva úlohu Národnej implementačnej a koordinačne autority (NIKA) pre mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti. NIKA zastupuje Slovenskú republiku vo vzťahu k Európskej komisii. Jej úlohou je taktiež koordinovať a usmerňovať vykonávateľov pri realizácii plánu obnovy, monitorovať a hodnotiť stav implementácie, ako aj riadiť finančné toky. Sekcia plánu obnovy bola 1. augusta 2021 presunutá na Úrad vlády SR.

Medzi dôležité subjekty v inštitucionálnom rámci, ktoré spolu so sekciou plánu obnovy pracovali na príprave Plánu obnovy a odolnosti SR zaraďujeme Útvar hodnoty za peniaze, sekciu medzinárodných vzťahov na Ministerstve financií SR či Inštitút finančnej politiky.

Ministerstvo financií SR usporiadalo dňa 15. decembra 2020 online verejnú diskusiu, na ktorej odborníci diskutovali o rámcových témach plánu obnovy. Po štyroch panelových diskusiách o zelenej ekonomike, zdravotníctve, školstve a vede, verejnej správe, podnikateľskom prostredí a digitalizácii nasledovala politická debata s predsedom vlády a ministrom financií SR. V priebehu marca sa k plánu obnovy spustilo aj medzirezortné pripomienkové konanie, paralelne s ktorým ministerstvo financií organizovalo 6 tematických okrúhlych stolov s odbornou verejnosťou a relevantnými partnermi za účasti jednotlivých ministerstiev zodpovedných za prípravu daných komponentov. 

Pri tvorbe plánu obnovy sa vychádzalo najmä z identifikovaných hlavných výziev, systémových nedostatkov a požiadaviek Európskej komisie. Plán obnovy stojí na pilieroch a vízii, kam sa má Slovensko posunúť. Z pilierov vznikli hlavné priority, ktoré obsahujú komponenty. Každý komponent obsahuje reformy a investície, ktoré v sebe zahŕňajú míľniky a ciele a teda kvalitatívne a kvantitatívne indikátory, ktoré má Slovensko splniť. Európska komisia bude dvakrát ročne hodnotiť ako sa Slovensku darí ich napĺňať, keďže na ich plnenie je naviazané financovanie z mechanizmu obnovy a odolnosti.

Priority slovenského plánu obnovy 
Priority plánu obnovy zohľadňujú kľúčové problémy ekonomiky a najdôležitejšie spoločenské výzvy. Boli vybraté na základe porovnania výsledkov krajiny oproti priemeru EÚ ako aj na základe spoločných európskych priorít. Vzdelávanie, veda, výskum a inovácie a zdravie patria k oblastiam, v ktorých Slovensko vo výsledkoch najviac zaostáva a Európska komisia v nich opakovanie odporúča zintenzívniť reformné úsilie. Efektívna verejná správa a digitalizácia sú dôležitými faktormi, ktoré ovplyvňujú podnikateľské prostredie a kvalitu života. Zelená ekonomika podporí environmentálnu udržateľnosť, kvalitu života a prispeje k rozvoju zelených inovácií ako jedného zo zdrojov hospodárskeho rastu.

Plán obnovy a odolnosti Slovenskej republiky je preto rozdelený do piatich základných oblastí:

 lepšie vzdelanie pre každého (892 mil. eur)
 konkurencieschopné a inovatívne Slovensko (739 mil. eur)
 zelené Slovensko (2 301 mil. eur)
 zdravý život pre každého (1 533 mil. eur)
 efektívny štát a digitalizácia (1 100 mil. eur)

Komponenty a alokácie rozdelené podľa priorít plánu obnovy

Proces schvaľovania a hodnotenia 
Traja najvyšší ústavní činitelia 28. apríla 2021 podpísali na Bratislavskom hrade sprievodný list k Plánu obnovy a odolnosti SR, ktorý bol adresovaný predsedníčke Európskej komisie Ursule von der Leyen.

Podľa prezidentky Zuzany Čaputovej plán ďaleko prekračuje horizont súčasnej vlády. 

Slovensko predložilo Európskej Komisii plán obnovy 29. apríla 2021 so žiadosťou o predbežné financovanie vo výške 13% z celkovej finančnej alokácie. Európska komisia  plán obnovy SR veľmi pozitívne ako plán, ktorý predstavuje dobre cielené politické opatrenia dôležité pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Zároveň ide o konzistentný balík reforiem a investícií, ktoré sa vzájomne posilňujú vďaka silnému reformnému náboju. Európska komisia predložila návrh Vykonávacieho rozhodnutia o schválení posúdenia plánu obnovy a odolnosti Slovenska Rade. Prijatie vykonávacích rozhodnutí Rady o schválení plánov umožňuje členským štátom podpisovať dohody o grantoch a úveroch, ktoré umožnia predbežné financovanie až do výšky 13%.

V rámci kvantitatívnych kritérií, medzi ktorými bolo vyčlenenie minimálne 37% celkovej alokácie na zelenú transformáciu a 20% celkovej alokácie na digitálnu transformáciu EK ocenila nadpriemerne splnené podmienky. Slovensko na boj proti klimatickým zmenám v rámci plánu obnovy vyčlenilo 43% celkovej alokácie a na digitálnu transformáciu 21%.

Z pozitívneho hodnotenia Európskej Komisie vyplýva, že plán obnovy predstavuje komplexnú odpoveď na dôsledky krízy spôsobenej pandémiou COVID-19, ako aj na hlavné výzvy a systémové nedostatky slovenského hospodárstva. Vychádza z globálnej vízie rozvoja Slovenska, ktorá sa opiera o nasledovné tri piliere:

 inovatívne hospodárstvo, ktoré je motorom udržateľného hospodárskeho rastu a zaručuje úspešné zvládnutie zelenej a digitálnej transformácie
 moderný štát, ktorý poskytuje občanom kvalitné verejné služby
 zdravá krajina, ktorá vytvára predpoklady na plnohodnotné využívanie ľudského a prírodného kapitálu

Predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyen prišla 21. júna 2021 odovzdať hodnotenie slovenského plánu obnovy osobne. Pri tejto príležitosti ocenila, že Slovensko bolo medzi piatimi najrýchlejšími štátmi pri odovzdaní plánu obnovy. Spomedzi susedných krajín navyše Slovensko odovzdalo plán obnovy ako prvá krajina z Vyšehradskej štvorky. Predsedníčka EK vyzdvihla tiež výbornú spoluprácu a ocenila, že plán sa okrem rýchlosti vyznačuje aj veľkou kvalitou. 

Ministri hospodárstva a financií EÚ (Ecofin) 13. júla v Bruseli schválili prvú sériu národných plánov obnovy a odolnosti. V prvej skupine, ktorých národné plány ministri financií odobrili bolo 12 členských krajín, medzi nimi aj Slovensko. Rozhodnutia, ktoré ministri financií prijali predstavujú posledný krok pred tým, ako členské štáty môžu uzavrieť dohody o grantoch a pôžičkách s EK a začať tak prijímať finančné prostriedky na vykonávanie programov a cieľov, ktoré sú ukotvené v ich národných plánoch. Slovenský plán obnovy týmto rozhodnutím dostal oficiálne zelenú aj od ostatných členských štátov EÚ, čím sa ukončil schvaľovací proces a Slovensko tak môže získať 800 miliónov eur v rámci predfinancovania. Ďalšie prostriedky budú Slovensku pravidelne vyplácané na základe plnenia stanovených míľnikov a cieľov v národnom pláne obnovy. Do konca roka môže Slovensko získať nenávratnú finančnú pomoc vo výške okolo 6 miliárd eur.

Kľúčové reformy 
Medzi reformy s hlavným prínosom zaraďuje plán obnovy reformy vo vzdelávacom systéme, zdravotníctve a spravodlivosti . Celkový počet reforiem zameraných na ľudský kapitál prinesie približne tri štvrtiny ekonomických výhod. Zostávajúca štvrtina bude pozostávať z ostatných opatrení, najmä z reforiem zameraných na vytvorenie nekorupčného, predvídateľného a konkurencieschopného podnikateľského prostredia a na podporu stabilného rastu investícií a sektora malých a stredných podnikov. 

Vo všeobecnosti však cieľové oblasti reforiem a investícií predstavujú tie, v ktorých je potrebné riešiť hlavné hospodárske problémy a kľúčové sociálne výzvy. Vybrané boli na základe porovnania výsledkov Slovenska s priemerom EÚ ako aj podľa spoločných európskych priorít. Práve vzdelávanie, veda, výskum a inovácie a zdravie predstavujú oblasti, v ktorých Slovensko najviac zaostáva. EK v tejto súvislosti opakovane uviedla, že v spomenutých oblastiach je potrebné výrazne zvýšiť reformné úsilie.

Sumár kľúčových udalostí 
27.5.2020 - Európska komisia navrhla vytvorenie Plánu obnovy a odolnosti

21.7.2020 - Dohoda európskych lídrov na zriadení Plánu obnovy a odolnosti

04.10.2020 - Predstavenie Moderného a úspešného Slovenska 

1.12.2020 - Vznik Sekcie Plánu obnovy na Ministerstve financií SR

15.12.2020 - Verejná diskusia k plánu obnovy 

28.4.2021 - Slovensko zaslalo Európskej komisii Plán obnovy a odolnosti SR

16.6.2021 - Vláda SR schválila zákon o pláne obnovy 

21.6.2021 - Predsedníčka Európskej komisie prišla na Slovensko odovzdať pozitívne hodnotenie slovenského plánu obnovy premiérovi Eduardovi Hegerovi

13.7.2021 - Plán obnovy a odolnosti SR dostal oficiálne zelenú a bol schválený Radou EÚ pre hospodárske a finančné záležitosti

1.8.2021 - Sekcia plánu obnovy sa oficiálne presunula pod Úrad vlády SR, kde bude počas fázy implementácie pôsobiť ako Národná implementačná a koordinačná autorita (NIKA)

1.10.2021 - Predseda vlády SR Eduard Heger podpísal dohodu o financovaní medzi EK a SR 

Do 2026 – Implementácia reforiem a investícií v rámci plánu obnovy

Užitočné dokumenty 
Kompletný plán obnovy

Sprievodné kapitoly plánu obnovy

Summary of RRP 

Moderné a úspešné Slovensko

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady EÚ

Hodnotenie plánu obnovy

Usmernenie

Vykonávacie rozhodnutie Rady

Referencie 

Štátna správa
Úrad vlády Slovenskej republiky
Európska únia