Historický fond Diecéznej knižnice

Historický fond Diecéznej knižnice sa nachádza v priestoroch Kňazského seminára sv. Gorazda na Samovej ulici č. 14/983 v Nitre v rozsahu 65 288 knižničných zväzkov (podľa inventarizácie z roku 1981), dá sa hovoriť o 71 341 tituloch. Diecézna knižnica () je umiestnená v prízemí severovýchodného krídla seminára. Historický fond bol vyhlásený roky 1990 Nariadením vlády Slovenskej republiky č. 478 z 23. mája za hnuteľnú národnú kultúrnu pamiatku. Tiež k nej treba pripočítať cca 1 000 neskatalogizovaných zväzkov, čo sú príspevky správcu Ladislava Belása po roku 1990. Za oficiálne otvorenie knižnice možno brať 30. november 1885.

História 
Tvorba fondu knižnice siaha do 12. storočia, kedy sa začali zhromažďovať v katedrálnom kostole rukopisné kódexy. Tieto sa stali základom Katedrálnej knižnice(z roku 1828 sa spomína index knih katedrálnej knižnice ako Index Librorum Bibliothecae Cathedralis Ecclesiae Nitriensis a z roku 1850 ako Maculatori Elenchi Operum Bibliothecae Cathedralis Ecclesiae Nitriensis collectum), predchodcu Diecéznej knižnice.

Zachariáš Mošovský (1582 – 1587) bol prvým zberateľom kníh, ktorý sa zaslúžil o obohatenie zbierky inkunábulami a tlačami zo 16. storočia. Je ich 1 405.

O rozvoj knižnice sa starali Nitrianski biskupi:
Pavol Abstémius-Bornemissa (1557 – 1579)
Anton Révai (1582 – 1783), zanechal roku 1784 460 zväzkov
Valentín Lépes (1607 – 1619)
Peter Korompay (1686 – 1690), 
Ladislav Adam Erdödi (1706 – 1736), presťahoval knižnicu po svojich predchodcoch do dvoch miestností vo veži katedrálneho kostola
Ján Gusztini (1764 – 1777) 
Augustín Krištof Mikuláš Štefan Roškováni (1859 – 1892), vyniká spomedzi všetkých, daroval svoju zbierku o cca 19 tisíc zväzkoch. V rokoch 1876 – 1879 prestaval severovýchodné krídlo seminára na knižnicu a umiestnil do nej okrem katedrálnej knižnice aj zbierky ďalších biskupov Jozefa Wuruma (1827 – 1838), Imricha Palugyayho (1838-1858), kanonikov Andreja Zemaníka, Jána Dualského a tiež seminárnej knižnice a vlastných.
30. novembra 1885 v čase otvorenia mala knižnica Bibliotheca Dioecesana 36 223 kníh
Ďalší biskupi rozvíjajúci knižnicu:
Imrich Bende (1893 – 1911)
Viliam Batthyányi (1911 – 1920), je knihy tvoria kvôli vlepenému exlibris dobre identifikovateľný súbor.
Karol Kmeťko (1921 – 1948), snažil sa vytvoriť Ústrednú diecéznu slovenskú knižnicu.
1961 knižnica bola odovzdaná do správy Okresnej knižnice.
1963 – 1966 knižnicu spravovalo Okresné vlastivedné múzeum, po nej zasa Okresná knižnica.
21. januára 1990 sa vrátila pod správu Biskupského úradu a správcom sa stal Ladislav Belás.
23. mája 1990 je fond Diecéznej knižnice vyhlásený za hnuteľnú národnú kultúrnu pamiatku, fond je zväčšený o cca 1 000 zväzkov z príspevku správcu.

Zloženie fondu 
Jazykové:
latinčina 35 %
maďarčina 23 %
nemčina 21 %
celkovo 37 jazykov, okrem európskych aj čínština a japončina
 v slovenčine asi 150 zväzkov najmä bernolákovcov a aj Antona Bernoláka
Chronologické:
15. storočie     85 
16. storočie  1 455
17. storočie  3 681
18. storočie 11 657
19. storočie 49 277
20. storočie  7 461 titulov

Delenie fondu podľa tematických skupín 
Teologické diela
Cirkevné právo 1 875 zv.(základné diela cirkevného práva, cirkevné zákony, diela o vzťahu cirkvi a štátu) tu aj 1273 zv. Metrimonium a Coelibát
Schematizmy 1 371 zv.
Kalendáre 188 zv.
Studium biblicum 1 227 zv.
Sancti Patres 1 052 zv.
Theologia Pastoralis et liturgica 2 276 zv.
Theologia generalis, dogmatika, moralis 4 775 zv.
História, zemepis
Historia universalis et geografia 1 514 titulov
Historia Hungariae 2 019 zv.
Literatúra 1 639 zv.
Periodiká
Scripta periodica civilis et ecclesiastica 1 072 titulov v 10 364 zv.
Auctores graeci et latini 395 zv.
Gramatika 630 zv.
Bibliografia 2 399 zv.
Filozofia 975 zv.
Pedagogika 716 zv.
Medicína 456 zv.
Poľnohospodárstvo 149 zv.
Umenie 152 zv.
Numizmatika 200 zv.
Spoločenské vedy 176 zv.
Prírodné vedy
Právo 1 288 zv

Zaujímavosti 
najstaršia prvotlač z roku 1473, komentár k dielu Boethius, Anicius Manlius Torquatus Severinus: De consolatione philosophiae
 prvotlač obsahujúca celostránkové drevorytiny s figurálnymi motívmi Officium Beate Virginis Mariae, (Paríž, 1495). 
 Nitriansky kódex pravdepodobne z roku 1083
 najstaršia biblia z roku 1475
 dielo Mateja Bela z rokov 1735 – 1742 vytlačené vo Viedni Notitiae Hungariae Novae
 5 jazykový slovník Antona Bernoláka z roku 1825, kde sa prvý raz spomína Slovenčina
 podpis cisára Františka Jozefa I. zo 7. septembra 1887 v návštevnej knihe
 najmenšou knihou je knižka s rozmermi 8 x 5,5 cm vydaná v 1628. roku
 najväčšou knihou je Atlas československých dejín s rozmermi 50 x 43 cm vydaný v Prahe v 1965.
 najhrubšou knihou sú Zápisky z dejín poľského sejmu s 1 659 stranami  vydané v r. 1557
 najťažšou knihou je Neerlandia Catholica z 19. storočia s hmotnosťou približne deväť kilogramov 
 Calepiniho slovník Ambrosii Calepini dictionarium undecim linguarum z roku 1599 vydaný v Bazileji obsahuje text v 11 jazykoch
 zaujímavou je aj Gramatika rómskej reči v maďarčine z roku 1800

Iné projekty 
 Fotografie interiéru DK na Nitrafoto

Referencie

Zdroj 
 Nariadenia vlády SR č. 478/1990 Zb.
 FÁBRYOVÁ, Lívia. Tlače 16. storočia v Diecéznej kninici v Nitre = Opera impressa saeculi XVI quae in Bibliotheca Dioecesana Nitrae asservantur. Martin : Slovenská národná knižnica, 2000. 368 s., Edícia: Generálny katalóg tlačí 16. storočia zachovaných na území Slovenska. IX.C [=III].
 Fábryová L.: Diecézna knižnica v Nitre v Knižnica, roč. 2, č. 3, str. 138 - 142(2001)
 Frimmová, E.: Recencia knihy FÁBRYOVÁ, L.: Tlače 16. storočia v Diecéznej knižnici v Nitre v Knižnica roč. 2 č. 4 (2001), str. 212 – 213 

Nitra
Kňazský seminár sv. Gorazda