joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Michaľany

Michaľany sú obec na Slovensku v okrese Trebišov.

Poloha 
Katastrálne územie obce sa rozkladá na južnom okraji Podslanskej pahorkatiny, severozápadne od Zemplínskych vrchov. Východne od Michalian sa nachádza Milič, podcelok Slanských vrchov. Východnou časťou chotára preteká rieka Roňava, do ktorej sa zľava vlieva Lastovský kanál a sprava potok Izra.

Obyvateľstvo 
Národnostné zloženie je 95% Slovákov, 3% Rómovia 2% Maďarov.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Reformovaný kostol, jednoloďová neoklasicistická stavba s polkruhovým záverom a predstavanou vežou z druhej polovice 19. storočia. Fasády kostola sú členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami a klenákom. Veža je členené kordónovými rímsami, v hornej časti lemovaná lizénami. Ukončená je trojuholníkovými štítmi a ihlancovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Trebišov
Hankovce (okres Bardejov)

Hankovce sú obec na Slovensku v okrese Bardejov.

Obecné symboly

Erb 
Erb obce tvorí: V modrom štíte na zelenej pažiti oproti sebe stojaci sprava strieborný srnec v zlatej zbroji s pozdvihnutou pravou prednou nohou a zľava strieborná srna so zlatými kopýtkami a pravou pozdvihnutou nohou.

Referencie 

 
Obce okresu Bardejov
Malé Ozorovce

Malé Ozorovce je obec na Slovensku v okrese Trebišov v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec Malé Ozorovce leží východne od krajského mesta, južne od známeho Dargovského priesmyku, na západnom okraji Východoslovenskej nížiny. Zo západu okolie obce ohraničuje pahorkatina juhovýchodných výbežkov Slanských vrchov. 

Cez obec preteká Močiarny potok.

Do obce je prístup štátnou cestou č. 3653 po odbočení v meste Sečovce (z hlavného ťahu Košice – Michalovce, cesta I. triedy 19, E50) smerom na Slanec a Košice, cesta II. triedy č. 552.

Ulice 
Celková dĺžka ciest v obci je 4,07 km. Obcou vedie aj cesta III. triedy č. 3653.
 Jarková, dĺžka 650 m
 Slnečná, dĺžka 290 m
 Cintorínska, dĺžka 650 m
 Hlavná, dĺžka 850 m
 Družstevná, dĺžka 180 m
 Orechová, dĺžka 450 m
 Poľná, dĺžka 300 m
 Lesná, dĺžka 700 m

Dejiny 
Prvá správa o tejto dedine je v listine Jágerskej kapituly z roku 1324. Kapitula potvrdila predaj a aj ohraničenie majetku Veľkých Ozoroviec od susediacich chotárov dedín Malé Ozorovce a Veľký Ruskov. 

V roku 1828 v 94 domoch žilo 692 obyvateľov, ktorí sa zaoberali najmä poľnohospodárstvom, ťažbou a prepravou. V roku 1831 sa jej obyvatelia zúčastnili kolonizácie. Medzi rokmi 1880 a 1910 mnohí z jeho obyvateľov emigrovali do zámoria.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Márie Magdalény, jednoloďová gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria, bez veže, zo začiatku 15. storočia. Barokovou úpravou prešiel v roku 1761 a neskôr v roku 1904 historizujúcou. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a oknami s ostením a lomeným oblúkom. Vstup je riešený ako portál s kamenným ostením s lomeným oblúkom lemovaným rámovaním v tvare sedlového portálu. Pri kostole sa nachádza hodnotná ľudová zvonica, drevená rámová konštrukcia s ihlancovou šindľovou strechou z roku 1619. Na stavbu zvonice údajne nebol použitý jediný klinec. V rokoch 1994-1995 bola pri kostole postavená moderná zvonica.

Občianska vybavenosť  
Rímskokatolícky kostol sv. Márie Magdalény a moderný gréckokatolícky kostol z roku 1998.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Mikuláš Semere (* 1856 - † 1919), maďarský spisovateľ, politik, diplomat a poslanec uhorského snemu
 Dienes Adorján (* 1872 - † 1957), misionár kňaz, spisovateľ, ľudový skladateľ

Iné projekty

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Trebišov
Luhyňa

Luhyňa (v minulosti Legiňa, ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Reformovaný kostol, jednoloďová klasicistická stavba s polygonálnym záverom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty  z roku 1801. Stojí na mieste staršej drevenej stavby. Interiér kostola je zaklenutý pruskými klenbami. Nachádza sa tu luisézne zariadenie, kazateľnica a stôl Pána, dielo stolára J. Penzesa z doby vzniku kostola. Fasády kostola sú členené lizénovými rámami a segmentovo ukončenými oknami. Veža vystupuje z priečelia vo forme rizalitu, je členená lizénami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a zvonovitou helmicou s laternou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Trebišov
Lastovce

Lastovce () sú obec na Slovensku v okrese Trebišov.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Semerovský kaštieľ, jednopodlažná neskorobaroková stavba na pôdoryse obdĺžnika s monumentálnou strednou časťou s rizalitom, krytá manzardovou strechou, z druhej polovice 18. storočia. Úpravami prešiel v roku 1910. V 50. rokoch bol necitlivo upravovaný a stratil tak časť pamiatkových hodnôt. Interiér kaštieľa je plochostropý. Fasády kaštieľa sú po úpravách hladké. Stredný rizalit je ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom. 

 Reformovaný kostol, jednoloďová klasicistická stavba s polkruhovým záverom a predstavanou vežou z roku 1795. V roku 1950 prešiel obnovou. Interiér je krytý dreveným stropom. Fasády kostola sú členené segmentovo ukončenými oknami so šambránami. Veža členená lizénami a ukončená ihlancovou helmicou vystupuje z priečelia s volútovým štítom. 

 Gréckokatolícky kostol Nanebovstúpenia Pána, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1833. V interiéri sa nachádza ikonostas z druhej polovice 19. storočia. Fasády chrámu sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Veža je členená pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou.  

 Rímskokatolícky kostol sv. Michala archanjela, jednoloďová neskoroklasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z rokov 1846-1861. V roku 1886 bol po požiari obnovený. V interiéri sa nachádza iluzívna výmaľba doplňujúca architektúru oltára pochádzajúca z doby výstavby kostola. Priestor je plochostropý. Fasády kostola sú členené lizénami, veža je ukončená zvonovitou helmicou.

Osobnosti 
 Pavol Benedik, páter, rehoľník augustinián, 
roku 1995 v Košiciach, spoluzakladal rehoľu augustiniánov. Od roku 2006 je voVatikáne, predstaveným komunity pápežského sakristiána ako správca posvätných apoštolských vecí.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Trebišov
Ladmovce

Ladmovce () sú obec na Slovensku v okrese Trebišov.

Symboly obce 
Podľa Heraldického registra  má obec tieto symboly prijaté 24. januára 2006. Na erbe je symbolika zemianstva bez možnosti bližšej identifikácie jej vlastníka podľa odtlačku pečatidla z roku   1722 doplnená o symbol viníc, ktoré sú v obci doložené už v 16. storočí.

Erb 
V červenom štíte dvoma striebornými ratolesťami hlboko ovenčené zlaté, zlatoodeté, striebornou šabľou ozbrojené rameno, v horných rohoch štítu po jednom zlatom strapci hrozna.

Vlajka 
Vlajka má podobu deviatich pozdĺžnych pruhov žltého, červeného, bieleho, žltého, červeného, bieleho, žltého, červeného, bieleho. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Reformovaný kostol, jednoloďová klasicistická stavba s polygonálnym záverom a mierne predstavanou vežou z rokov 1826-1835. Interiér kostola je zaklenutý pruskými klenbami. Nachádza sa tu zariadenie z doby stavby kostola, východne orientovaná murovaná empora, kazateľnica a stôl Pána. Priečelie kostola je dekorované pilastrami a štítom, z ktorého vyrastá veža vo forme rizalitu. Vstup do kostola je riešený ako segmentovo ukončený portál s ostením. Nad portálom je umiestnená nápisová tabuľa s vročením pripomínajúca stavbu kostola. Veža je členená pilastrami a ukončená ihlancovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Trebišov
Kysta

Kysta (v minulosti Kista, ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Reformovaný kostol, jednoloďová klasicistická stavba s polygonálnym záverom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1789. Interiér je plochostropý. Nachádza sa tu kamenná krstiteľnica z doby vzniku stavby. Kostol má hladké fasády, veža je ukončená ihlancovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Trebišov
Kravany (okres Trebišov)

Kravany (do roku 1948 Kraviany, ) sú obec na Slovensku v okrese Trebišov.

Dejiny 
V prvých dvoch desaťročiach 14. storočia boli Kravany vo vlastníctve šľachtica Petra, syna Petena, ktorému ich skonfiškoval kráľ Karol Róbert a v roku 1321 daroval šľachticom z rodu Bokša. Tento dokument je najstarší zachovaný písomný doklad o dedine Kravany. Obec bola v 2. svetovej vojne vypálená, po vojne prebehla obnova dediny.

Symboly obce 
Podľa Heraldického registra  má obec tieto symboly prijaté 4. novembra 2003. Erb je charakterizovaný poľnohospodárskymi nástrojmi a súčasne aj zamestnaneckým motívom, podľa historického pečatidla obce z roku 1786

Erb 
V modrom štíte päťzubé hrable bez stredného zuba, prekrížené dvoma dvojzubými vidlami – všetko zlaté.

Vlajka 
Vlajka má podobu troch pozdĺžnych pruhov žltého, modrého, žltého v pomere 3:2:3. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Iné projekty

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Trebišov
Ďurková (obec)

Ďurková je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Polohopis 
Nachádza sa na severovýchodnom úpätí Levočských vrchov v nadmorskej výške 500700 m n. m., v strede obce je nadmorská výška približne 550 m n. m. Okolie obce je väčšinou odlesnené, len na juhozápade sa nachádza smrekový porast. Z geologicko-geomorfologického hľadiska sa obec nachádza vo flyšovom pásme slovenských západných Karpát.

Dejiny 
Dejiny obce siahajú do 2. polovice 14. storočia, písomne je prvýkrát doložená v roku 1427 (pod názvom Gewrkuagasa). Neskoršie písomné zmienky obec spomínajú ako Gyurko, Gyurkow, Djurkow, či Ďurka. Historicky obec patrila panstvu Plaveč. Ako samostatná obec Ďurková existuje až od roku 1958, keď vznikla osamostatnením osady Ďurka od obce Plaveč a premenovaním na svoj súčasný názov. Obyvateľstvo obce sa historicky zaoberalo prevažne roľníctvom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky chrám sv. Valentína, jednoloďová renesančná stavba s plytkým polygonálnym ukončením presbytéria a malou strešnou vežou, z druhej polovice 16. storočia. Úpravami prešiel v rokoch 1726, 1810, keď bol upravený na sýpku a 1815, keď bol opätovne obnovený. Ďalšou obnovou prešiel v roku 1927. Interiér je zaklenutý renesančnou krížovou klenbou s hrebienkami. Nachádza sa tu barokový abitový oltár s obrazom Zbičovaného Krista. Fasády sú hladké s malými polkruhovo ukončenými oknami. Strešná veža je ukončená ihlancovou helmicou.

Doprava 
Okrem autobusovej dopravy obec obsluhuje aj železnica, v obci sa nachádza železničná zastávka a heliport.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Forbasy

Forbasy sú obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky Kostol sv. Doroty, jednoloďová pôvodne renesančná stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z rokov 1690-1700. Stojí na mieste staršej stavby. Úpravami prešiel v prvej polovici 19. storočia. Interiér je zaklenutý krížovými klenbami s hrebienkami. Na južnej strane je pristavaná bočná baroková kaplnka krytá krížovou klenbou. Vnútorné zariadenie je z 20. storočia, okrem barokovej sochy Krista na kríži zo začiatku 18. storočia. Fasády s polkruhovo ukončenými oknami sú hladké. Veža je členená lizénami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a ihlancovou helmicou.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Hajtovka

Hajtovka je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Dejiny 
Obec bola založená na zákupnom práve v druhej polovici 14. storočia. Najstaršia správa o obci je z roku 1427 v súpise Šarišskej stolice a spomína sa pod názvom Ayathuagasa. Z tohto maďarského názvu dediny v zmysle Hajtova Poruba je základom vytvorenia názvu obce. Obec patrila k plavečskému panstvu. V roku 1456 sa poddaní vzbúrili proti poddanským ťarchám a krutému vykorisťovaniu. Po roku 1490 sa obec dostala do rúk Zápoľských. V 16. storočí sa uvádza ako ich majetok „Haythofka“. Roku 1505 kňažná Hedviga predala plavečský hrad aj s 36 dedinami, medzi nimi aj Hajtovku. Z neznámych príčin koncom 15. a začiatkom 16. storočia zanikla. K novému osídleniu došlo až koncom 16. začiatkom 17. storočia. Obec v minulosti mala výhodnú polohu pri rieke Poprad, ktorá bola splavná od Podolínca a bola významnou obchodnou cestou do Poľska. Hajtovka na tejto obchodnej ceste mala sklad nápojov. Obyvatelia sa živili poľnohospodárstvom a živili sa aj lovom rýb v rieke Poprad. Okolitý ľud ich nazýval rybármi, aj na pečatidle z roku 1868 je zobrazený rybár loviaci rybu. Začiatkom 20. storočia dochádza k masovému vysťahovaniu hlavne do Spojených štátov a Kanady. Zlé pomery obyvateľstva sa výrazne zhoršili po vypuknutí 1. svetovej vojny. Na rôznych frontoch bojovalo 28 Hajtovčanov, 5 z nich padli na frontoch. Po roku 1920 obec administratívne patrila pod správu ObÚ v Starej Ľubovni a v jeho rámci do podtatranskej župy so sídlom v Liptovskom Mikuláši. V roku 1938 vyhlásenie autonómie SR 6. októbra 1938 sa obec Hajtovka pripojila k hnutiu za pripojenie východného Slovenska k zakarpatskej Ukrajine. Po celý čas obyvatelia Hajtovky pomáhali ilegálnym pracovníkom a prenasledovaným fašizmom. Obec v období vojny prežívala ťažké chvíle. Obec bola oslobodená 31. januára 1945 sovietskou armádou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky chrám narodenia presvätej Bohorodičky, jednoloďová neobaroková stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1872. Úpravami prešiel v roku 1932 a po údere blesku v roku 1936, keď bola doplnená veža. Interiér má zariadenie z doby vzniku chrámu. Fasády sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená barokovou helmicou s laternou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Haligovce

Haligovce sú obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa. Pôvodným názvom obce bol Hedvigina Poruba.

Polohopis 
Haligovce sa nachádzajú na okraji Pieninského národného parku, blízko poľských hraníc. Obec patrí Zamagurskému okoliu, a preto sa v obci rozpráva okrem slovenčiny aj goralským jazykom typickým pre toto územie. V katastrálnom území obce sa nachádzajú vápencové bradlá nazývané Haligovské skaly. V nich sa nachádza aj jaskyňa Aksamitka, ktorá je verejnosti neprístupná.

Symboly obce

Erb 
Erb obce pochádza z roku 1790 a zobrazené sú na ňom na pažiti stojace dve k sebe otočené, objímajúce sa ženy. Tento jav zobrazuje Navštívenie Panny Márie u Alžbety.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Praveké jaskynné sídlisko, lokalizované bolo v neprístupnej jaskyni Aksamitka.

 Rímskokatolícky kostol Navštívenia Panny Márie, jednoloďová neorománska stavba s pravouhlým ukončením presbytéria, apsidou a predstavanou vežou, z rokov 1896-1897. Stojí na mieste staršej stavby z roku 1791. Interiér je plochostropý. Nachádza sa tu súbor oltárov z doby vzniku kostola. Krstiteľnica s reliéfom Krst Krista je baroková z druhej polovice 18. storočia. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a polkruhovo ukončenými oknami s profilovanými suprafenestrami. Veža je členená lizénami a kordónovou rímsou s obúčkovým vlysom, ukončená je ihlancovou helmicou.

 Kaplnka povýšenia sv. Kríža z roku 1787.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Hniezdne

Hniezdne (do roku 1948 Gňazdá; ) je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Polohopis  
Leží v údolí Popradu, v Ľubovnianskej kotline. Južne od obce sa nachádza malé rekreačné stredisko Údolie mládeže.

Dejiny  
Prvá písomná zmienka o Hniezdnom je z roku 1286. V stredoveku sa tu usídlili nemeckí hostia. V roku 1412 bola obec uhorským kráľom Žigmundom Luxemburským povýšená na slobodné kráľovské mesto.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
Jadro bývalého slobodného kráľovského mesta Hniezdne tvorí šošovkovité námestie s historickou meštianskou architektúrou a centrálne umiestneným farským kostolom sv. Bartolomeja. Zachovaný celok bol v roku 1991 pre svoje pamiatkové hodnoty vyhlásený za pamiatkovú zónu. 

 Rímskokatolícky Kostol sv. Bartolomeja, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z rokov 1808-1820. Patrónom kostola bol cisár František I. Stojí na mieste staršej renesančnej stavby. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami dosadajúcimi na pilastre. Nachádza sa tu trojosová murovaná empora. Hlavný oltár je historizujúci zo začiatku 20. storočia. Zo staršieho zariadenia sa dochovalo päť barokových bočných oltárov: sv. Jána Krstiteľa zo začiatku 18. storočia, sv. Anny Metercie, sv. Jozefa a sv. Barbory z rovnakého obdobia a sv. Mikuláša z prvej polovice 18. storočia. Kazateľnica a krstiteľnica sú klasicistické z doby vzniku kostola. Fasády kostola sú členené dvojitými lizénami a segmentovo ukončenými oknami so šambránami s klenákmi a čabrakami. Veža vyrastá zo štítového priečelia lemovaného pilastrami s vázami. Je členená lizénami, v hornej časti má priebežnú ochodzu s kovaným zábradlím a ukončená je korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a barokovou helmicou s laternou.

 Súbor meštianskych domov, ide o jednopodlažné alebo dvojpodlažné najčastejšie trojosové murované stavby so sedlovými strechami, ktoré vznikali v 17. a 18. storočí. Stavby sú radové s prejazdami orientovanými kolmo do ulice v ľavej okennej osi. Strechy majú hrebene orientované paralelne s uličnou čiarou. Fasády sú tradične členené lizénovými rámami, okná majú jednoduché šambrány. Vstupné portály sú polkruhovo ukončené. 

 Trojičný stĺp, stĺp so súsoším z roku 1873. Nachádza sa pred farským kostolom.

 Prícestná socha sv. Jána Nepomuckého, klasicistická socha zo začiatku 19. storočia. Je umiestnená v arkádovej architktúre na pôdoryse štvorca ukončenej cibuľou.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Hraničné

Hraničné je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky Kostol nepoškvrneného počatia Panny Márie, jednoloďová zrubová stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1785-1787. Vybudovali ho spoločne veriaci rímskokatolíckeho aj gréckokatolíckeho vyznania. V interiéri sa nachádza hodnotné renesančné a barokové zariadenie, oltáre a kazateľnica, pôvodne pochádzajúce z kostola sv. Mikuláša v Starej Ľubovni, ktorý prešiel v polovici 18. storočia úpravami. Hlavný oltár nepoškvrneného počatia Panny Márie s polychrómovanou drevorezbou pochádza z roku 1670. Kazateľnica pochádza z konca 17. storočia. Veža, smerom k základom sa rozširujúca, je pokrytá šindľom a v hornej časti vertikálne kladenými doskami. Ukončená je šindľovou cibuľou.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Virtuálna prehliadka interiéru kostola

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Chmeľnica

Chmeľnica (, ) je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Polohopis 
Od okresného mesta Stará Ľubovňa je vzdialená 5 km.

Obyvateľstvo

Národnostné zloženie 
údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011

spolu: 946 obyv.
slovenská - 723 (76.43%)
nemecká - 184 (19.45%)
nezistené - 26 (2.75%)
ostatné - 4 (0.42%)
rusínska - 3 (0.32%)
česká - 2 (0.21%)
chorvátska - 1 (0.11%)
moravská - 1 (0.11%)
poľská - 1 (0.11%)
ukrajinská - 1 (0.11%)

Národnostné zloženie v minulosti
Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2001:

Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 1991:

Sčítanie obyvateľstva v roku 1930:

Jazykové zloženie

Materinský jazyk 
 údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011

Materinským jazykom sa rozumie reč, ktorou s obyvateľom hovorili rodičia.

spolu: 946 obyv.
slovenský - 658 (69.56%)
nemecký - 242 (25.58%)
nezistený - 30 (3.17%)
rusínsky - 9 (0.95%)
český - 2 (0.21%)
poľský -2 (0.21%)
ukrajinský - 1 (0.11%)
chorvátsky - 1 (0.11%)
ostatný - 1 (0.11%)

Úradný jazyk
 údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011

Úradný jazyk je jazyk, ktorý obyvateľ v čase sčítania najčastejšie používal v zamestnaní alebo škole, bez ohľadu na to, či pracoval alebo študoval na Slovensku alebo v zahraničí.

spolu: 946 obyv.
slovenský - 837 (88.50%)		
nezistený - 49 (5.18%)		
nemecký - 45 (4.76%)
ostatný - 7 (0.74%)	
český - 4 (0.42%)		
anglický - 2 (0.21%)
chorvátsky - 1 (0.11%)	
rusínsky - 1 (%.11%)

Jazyk v domácnosti 
 údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011

Jazyk v domácnosti je jazyk, ktorý obyvateľ v čase sčítania najčastejšie používal v domácnosti.

spolu: 946 obyv.
slovenský - 605 (64.00%)		
nemecký - 279 (29.50%)	
nezistený - 49 (5.18%)
ostatný - 5 (0.53%)	
český - 4 (0.42%)		
rusínsky - 2 (0.21%)
ukrajinský - 1	(0.11%)	
anglický - 1 (0.11%)

Náboženské zloženie 
 údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011

 spolu:  946 obyv.
Rímskokatolícka cirkev - 864 (91.33%)
Gréckokatolícka cirkev - 38 (4.02%)
nezistené - 24 (2.54%)
Náboženská spoločnosť Jehovovi svedkovia - 9 (0.95%)
bez vyznania - 7 (0.74%)
Evanjelická cirkev augsburského vyznania - 3 (0.32%)
Pravoslávna cirkev - 1 (0.11%)

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Ondreja, jednoloďová baroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria, transeptom a predstavanou vežou, z roku 1770. Rozšírený bol v roku 1900 a v 40. rokoch 20. storočia, keď vzniklo súčasné presbytérium a transept. Obnovou prešiel v rokoch 1981, 1984 a 2000. Baroková časť kostola má pruské klenby, prístavba je plochostropá. Zariadenie pochádza zo začiatku 20. storočia, kamenná krstiteľnica je klasicistická z druhej polovice 18. storočia. Fasády kostola sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami na prístavbe a segmentovo na starej časti. Veža s nárožnými skoseniami je členená pilastrami a ukončená je korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a barokovou helmicou s laternou.

Galéria

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Jakubany

Jakubany je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Dejiny 
V roku 1322 sa spomína po prvýkrát obec pod názvom Stephanishau, v roku 1408 sa v starých dokumentoch dochovali názvy Alsoyacabwagasa, Alsowiacobuagasa a Felsewiacobuagasa, v roku 1497 sa po prvýkrát objavuje známejšie meno Jakubiany. V roku 1808 sa obec spomína s viacerými variantmi názvu, a to  Jakubany, Jakubiany, Jakubján, Jakabfalva, Jakobau či Jakobsau, roku 1863 sú známe už len mená Jakabfalva a Jakubján, roku 1892 sa objavuje názov Szepesjakabfalva, v roku 1920 sa navrátilo k názvu z roku 1497, teda Jakubiany a od roku 1948 sa názov ustálil v podobe Jakubany, v maďarčine Jakabfalva alebo Szépesjakabfalva a v nemčine Jakobsau. V Uhorskom administratívnom členení sa obec začleňovala do Spišskej župy, po zániku monarchie a zrušení starého členenia Habsburskej ríše patrila obec v rokoch 19231928 do Podtatranskej župy, v rokoch 19401945 do Tatranskej a od roku 1968 je začlenená do okresu Stará Ľubovňa, v rokoch 19601968 patrila do okresu Poprad.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky chrám sv. Petra a Pavla, jednoloďová eklektická stavba s prvkami secesie na pôdoryse gréckeho kríža s polygonálnym ukončením presbytéria a asymetricky umiestnenou predstavanou vežou, z rokov 1904-1911. Stojí na mieste staršieho chrámu. Autorom súčasnej stavby je Ján Bobula mladší. Úpravami prešiel v roku 1937. Obnovou prešiel v rokoch 1977-1979. V interiéri sa nachádza ikonostas z roku 1934. Objektu dominuje kupola nad krížením tvorená trojuholníkovými atikovými štítmi. Fasády s opornými piliermi sú tvorené trojuholníkovými štítmi s bosážami. Chrám má okná s polkruhovo ukončenými záklenkami s profilovanými šambránami. Oktogonálna veža je ukončená atypickou zvonovitou helmicou.

 Kúria, jednopodlažná dvojtraktová klasicistická stavba na pôdoryse písmena U z 50. rokov 19. storočia.  Úpravami prešla v druhej polovici 20. storočia. V interiéri sa nachádzajú pruské klenby a české placky. Fasády kúrie s nárožnými rizalitmi sú členené priebežnou pásovou rustikou a oknami s polkruhovým frontónom s bosážou, profilovanou rímsou a negatívnym tympanónom.

 Súbor ľudovej architektúry, zrubové jednopodlažné trojpriestorové domy na pôdoryse obdĺžnika so sedlovými strechami s podlomenicou alebo dvojdomy s polovalbovými strechami, najmä z prvej polovice 20. storočia. Pamiatkovo chránené sú objekty č. 289, 290, 300, 349, 350 a 351.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Maria Gulovichová Liuová (* 1921 - † 2009), učiteľka, ktorá sa zúčastnila na podzemnom hnutí odporu počas druhej svetovej vojny. Bola vyznamenaná Bronzovou hviezdou za hrdinskú a odvážnu službu.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Jarabina (okres Stará Ľubovňa)

Jarabina (rusínsky Orjabina, maďarsky Jarembina alebo Berkenyéd, poľsky Jarzembina, nemecky Girm) je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa. V obci žije prevažne obyvateľstvo Rusínskej národnosti.

Dejiny 
Obec sa prvýkrát spomína ako Giermp v listine Viliama Drugeta 20. júla 1329, ktorou potvrdzuje, že šoltýs Matej, syn Gonchola, kúpil šoltýstvo od predchádzajúceho šoltýsa Hencha. V roku 1342 sa spomína ako Yerubina a v roku 1360 ako Sombach. V roku 1364 sa osada spomína pri udelení mestských výsad Ľubovni.

V roku 1408 kráľ Žigmund daroval hradné panstvo Ľubovňa Imrichovi Perénimu, v majetku ktorého sa uvádza aj Jarabina ako Gyrem alio nomine Zumbach (Gyrem známy aj ako Zumbach). V rokoch 1412 až 1769 bola Jarabina ako súčasť Ľubovnianskeho panstva v Poľskom zálohu. Hoci podľa zmluvy mohol poľský panovník spravovať zálohované územie vlastným správnym aparátom, región i naďalej ostal súčasťou Uhorska.

Rusíni sa tu usadili asi začiatkom 16. storočia na základe Valašského práva. V roku 1564 mala dedina 13 roľníckych usadlostí a 5 chovných domácností.

V roku 1758 mala dedina 125 sedliakov a 15 želiarov. V 18. storočí boli obyvatelia väčšinou poľnohospodári a drotári. Obec Jarabina bola jedným z hlavných centier spišského drotárstva.

V roku 1873 došlo ku epidémii cholery, ktorá mala 205 obetí. Podľa Eleka Fényesa v roku 1851 je Jarembina rusínsko-nemecká dedina v Spišskej župe, situovaná v údolí Ľubovnianskeho panstva. Pestuje sa tu jačmeň, ovos, zemiaky, šošovica, kapusta a mrkva. 1400 obyvateľov je gréckokatolíckeho vyznania a 50 obyvateľov rímskokatolíckeho. Obyvatelia sú väčšinou drotári.

V roku 1910 to žilo 1155 obyvateľov, väčšinou Rusínov.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky Chrám narodenia presvätej Bohorodičky, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a vežou tvoiacou súčasť jej hmoty, z rokov 1803-1809. Obnovou prešiel v rokoch 1894-1895 a neskôr v rokoch 1931 a 1937. V rokoch 1950-1995 patril Pravoslávnej cirkvi. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Nachádza sa tu trojetážový ikonostas s ikonami od sabinovského maliara I. Krausa z doby vzniku chrámu. Bočný oltár s obrazom Kristus na Olivovej hore je zo začiatku 19. storočia. Klasicistická kazateľnica pochádza z doby vzniku chrámu, na parapete sú obrazy evanjelistov. Fasády chrámu sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami s podseknutím. Priečelie je konvexne prehnuté, veža je členená pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a barokovou helmicou s laternou.

 Zrubový dom č. 180, jednopodlažná ľudová stavba na pôdoryse obdĺžnika so sedlovou strechou s presahom.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Michal Strank (* 1919 - † 1945), príslušník námornej pechoty USA, zachytený na fotografii pri vztyčovania vlajky na Iwo Jime

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Jarabinsky prielom

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Rusínske obce okresu Stará Ľubovňa
Zbehňov

Zbehňov je obec na Slovensku v okrese Trebišov.

Polohopis 
Zbehňov leží pri východnom úpätí Slanských vrchov, v nadmorskej výške okolo . Do katastrálneho územia obce spadá aj časť vodnej nádrže Sečovce.

Dejiny 
Okolo roku 1290 vlastnil zbehňovský majetok šľachtic Konrád a jeho synovia Matej, Buda a Konrád.

Symboly obce 
K obecným symbolom patrí erb, vlajka a pečať. Erb a vlajka boli navrhnuté Jánom Ferkom a Jurajom Žadanským, prijaté 5. júla 2001 a registrované v Heraldickom registri Slovenskej republiky pod signatúrou Z-80/2001.

Erb zobrazuje cirkevný motív pripomínajúci architektúru miestneho gréckokatolíckeho chrámu, pričom doplňujúce figúry charakterizujú poľnohospodárske okolie a prevažujúce stromy (lipy) v obci. V zelenom štíte na zlatej oblej pažiti strieborné priečelie kostola, sprevádzané hore po bokoch sprava zlatým bezostým trojklasom, vľavo zlatou päťlistou rozkvitnutou lipovou ratolesťou.

Vlajka pozostáva zo štyroch pozdĺžnych pruhov v pomere 1:2:1:2 vo farbách zelenej, bielej, zelenej a žltej. Vlajka má pomer strán 2:3 a je ukončená tromi cípmi siahajúcimi do tretiny jej hĺbky.

Pečať je okrúhla, uprostred s obecným symbolom a kruhopisom OBEC ZBEHŇOV.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky kostol apoštolov Petra a Pavla, jednoloďová eklektická stavba s prvkami neorománskeho štýlu s polygonálnym ukončením presbytéria a mierne predstavanou vežou z roku 1906. Počas druhej svetovej vojny bol poškodený. V roku 1969 prešiel obnovou. Fasády kostola sú členené dekoratívnymi opornými piliermi, polkruhovo ukončenými so suprafenestrami a oblúčkovým vlysom. Veža má nárožné skosenia a trojuholníkovú korunnú rímsu, ukončená je barokovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Trebišov
Zatín

Zatín je obec na Slovensku v okrese Trebišov.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Štefana, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou zo 14. storočia. Renesančne bol upravovaný v 16. storočí. V roku 1877 bol neoklasicisticky upravovaný, obnovou prešiel v roku 1937 po požiari z roku 1898. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a segmentovo ukončenými oknami. Veža je ukončená korunnou rímsou s terčíkom a zvonovitou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Trebišov
Kamienka (okres Stará Ľubovňa)

Kamienka (po rusínsky: Камюнка / Kamjunka) je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Polohopis  
Nachádza sa 9 km od Starej Ľubovne. Väčšina obyvateľov rozpráva rusínskym jazykom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky Chrám sv. Petra a Pavla, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1790. Bol vyprojektovaný stavebnou kanceláriou Uhorskej komory. Obnovou prešiel v roku 1823 a 1850. Poškodený bol počas druhej svetovej vojny. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami, zariadenie je novodobé. Fasády sú členené dekoratívnymi opornými piliermi a segmentovo ukončenými oknami. Veža je ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a zvonovitou helmicou s laternou.

 Kaplnka zosnutia presvätej Bohorodičky, jednoloďová baroková stavba s pravouhlým záverom a predstavanou vežou, z roku 1760. Frefasádovaná bola na začiatku 19. storočia. Presbytérium je zaklenuté lomenou klenbou s lunetami, loď je zaklenutá pruskými klenbami. Fasády sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená zvonovitou helmicou.

 Prícestná kaplnka, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s pravouhlým záverom, bez veže, z konca 18. storočia. Interiér je zaklenutý valenou klenbou. Priečelie je ukončené polkruhovým štítom, fasády sú hladké.

Kultúra 
V obci pôsobí Folklórna skupina Barvinok, pod hlavičkou ktorej sa pravidelne uskutočňuje festival folklóru Rusínov Barvínkova Kamienka, ktorý patrí k významným folklórnym festivalom na Slovensku.

Školstvo 
ZŠ oslávila v roku 2006 celkovo 55. výročie svojej existencie.

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v obci

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Rusínske obce okresu Stará Ľubovňa
Kremná

Kremná je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky Chrám ochrany presvätej Bohorodičky, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1787-1788. Obnovou prešiel v roku 1933. Interiér je zaklenutý valenou klenbou s lunetami. Zariadenie s ikonostasom pochádza z roku 1933. Fasády sú hladké so segmentovo ukončenými oknami. Veža je ukončená korunnou rímsou s terčíkmi a barokovou helmicou. 

 Ľudový dom č. 10, jednotraktová po úprave dvojpodlažná zrubová stavba na pôdoryse obdĺžnika, z prvej polovice 20. storočia. Objekt je založený na murovanom základe so vstupom do pivnice. Fasády sú zdôraznené kontrastnými bielymi oknami, strecha je pokrytá šindľom.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Trnávka (okres Trebišov)

Trnávka (do roku 1948 Ternavka) je obec na Slovensku v okrese Trebišov, ktorá leží približne 800 m západne od mesta Sečovce. Obcou preteká rovnomenný potok, Trnávka, prítok rieky Ondavy.

Poloha 
Intravilán obce sa rozkladá na nive potoka Trnávka, južne od cesty I. triedy 19 (I/19), na ktorú sa pripája do stredu obce vedúca cesta III. triedy 3651.

Dejiny

Prehistorická a protohistorická doba 
Na území medzi Sečovcami a Dargovom, ktoré možno považovať za širšie okolie Trnávky, boli pri prieskume archeológov Ladislava Bánesza a Stanislava Šišku (1958) a pri zberoch z oráčiny (1967, 1980) nájdené nástroje datované do obdobia mladého paleolitu.

Pavol Mačala a Juraj Macák zistili pri prieskume terénu medzi Sečovcami a Trnávkou (1978) rozsiahle praveké sídlisko, ktorého pozostatky sa rozkladajú na miernom južnom svahu vyvýšeniny skláňajúcej sa k ľavému brehu potoka Trnávka, severovýchodne od vodnej nádrže Sečovce, západne od Sečoviec a južne od cesty I/19. Povrchovým zberom získali množstvo obsidiánovej industrie (čepeľ, čepeľovité a jadrovité odštepy, hrudky obsidiánovej suroviny), no datovanie nálezu bolo problematické; podľa Bánesza sú tieto nálezy najskôr neolitického pôvodu. Zrejme išlo o neolitické dielne špecializujúce sa na výrobu obsidiánových nástrojov. Získaný črepový materiál je skoro bez výnimky atypický, spadajúci prevažne do mladšej bronzovej doby, pričom v ňom prípadne obsiahnuté úlomky staršieho rázu možno s určitými výhradami zaradiť do starej bronzovej doby. Pri zbere južne a západne od Trnávky (1983) boli získané ďalšie nálezy štiepanej kamennej (najmä obsidiánovej) industrie.

V širšom okolí Trnávky sa v mladom neolite nachádzalo sídlisko druhej fázy skupiny Tiszadob-Kapušany kultúry s východnou lineárnou keramikou (Sečovská Polianka). V posledných storočiach 5. tisícročia pred Kr. sa v západopotiskom okruhu z podložia skupiny Tiszadob (za prispenia skupiny Raškovce) vyformovala bukovohorská kultúra, ktorej stopy sú zachytené v Hriadkach i v centre neďalekých Sečoviec, kde sa nachádzalo jedno z najvýznamnejších bukovohorských sídlisk na Východoslovenskej rovine. Medzi Hriadkami a Vojčicami bolo zistené sídlisko značných rozmerov patriace k skupine Tiszapolgár-Csoszhalom-Oborín tiszapolgárskej kultúry.

Stredovek 
Dedina Trnávka vznikla ešte v 13. storočí, a to z iniciatívny zemianskeho vlastníka územného majetku. Najstaršia písomná zmienka o Trnávke pochádza z roku 1308, kedy ju nadobudol šľachtic Peter a stala sa majetkovou súčasťou jeho sečovského hradného panstva, ku ktorému začiatkom 14. storočia náležal hrad Braničev a ešte jeden hrad severozápadne od dediny Bačkov. V prvej polovici 14. storočia boli okrem Trnávky a mestečka Sečovce súčasťou sečovského panstva dediny Albínov, Kinčeš, Dvorianky, Filovo, Parchovany, Višňov, Kravany, Stankovce, Sečovská Polianka, Kochanovce, Hriadky, Bačkov, Dargov, Zbehňov a Cabov.

Demografia

Použitá literatúra

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálny web

 
Obce okresu Trebišov
Kyjov (okres Stará Ľubovňa)

Kyjov je obec na Východnom Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky chrám narodenia presvätej Bohorodičky, jednoloďová neobaroková stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a mierne predstavanou vežou, z roku 1868. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. V interiéri sa nachádza ikonostas zo začiatku 20. storočia. Fasády sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža je členená pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou s laternou. 

 Prícestná kaplnka, jednopriestorová ľudová stavba s malou strešnou vežou, z roku 1905. Priečeliu dominuje segmentovo ukončený portál s párom pilastrov. Veža je ukončená šindľovou cibuľou s kovaným krížom na mieste zvonovitej helmice.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Rusínske obce okresu Stará Ľubovňa
Lacková (okres Stará Ľubovňa)

Lacková je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky Kostol božského srdca Ježišovho, jednoloďová neorománska stavba s prvkami secesie s polygonálnym ukončením presbytéria a asymetricky umiestnenou predstavanou vežou, z roku 1908. Autorom stavby je architekt Ján Bobula ml. Zariadenie kostola pochádza z doby jeho vzniku. Fasády sú členené polkruhovo ukončenými oknami s hlbokým záklenkom, sokel a oporné piliere sú z kyklopského muriva. Nárožia majú bosáže, portál je riešený ako ústupkový neorománsky. Veža je ukončená trojitým neorománskym oknom, štítkovou atikou s chŕličmi a ihlancovou helmicou.

 Súbor ľudových domomv, jednopodlažné stavby z kameňa, alebo zruby so sedlovými strechami s doštením a podlomenicou.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Slovenské Nové Mesto

Slovenské Nové Mesto je obec na Slovensku v okrese Trebišov.

Dejiny 
Do roku 1918 a v rokoch 1938 až 1945 bola obec súčasťou maďarského mesta Nové Mesto pod Šiatrom (Sátoraljaújhely).

Na mieste terajšej obce existovala usadlosť "Sátor-alja" (Pod-stanom) od 10. storočia. Po zničení Tatármi v 13. storočí sa obec znova vybudovala. Po dohode obyvateľov sa pôvodný názov obce rozšíril na Nové Mesto pod Šiatrom. Štatút mesta získala v roku 1261 za kráľa Bela IV.

Po Trianonskej zmluve bolo mesto rozdelené na dve časti hranicou vedúcou cez rieku Roňava. Menšia východná časť mesta, ako aj železničné trate a železničná stanica boli trianonskou komisiou pričlenené do novovznikajúceho Česko-Slovenska. Po roku 1918 novovzniknutá časť dostala názov Slovenské Nové Mesto. V rokoch 1938 až 1945 počas maďarskej okupácie južného Slovenska bolo mesto opäť spojené ako Sátoraljaújhely. Po roku 1945 bolo mesto opäť rozdelené do dvoch krajín.

Symboly obce 
Podľa Heraldického registra  má obec tieto symboly prijaté 21. mája 2008. Na erbe je motív symbolizujúci tokajskú vinohradnícku oblasť, okolité vrchy a zvlnené brvno rieku Roňavu.

Erb 
V striebornom štíte z vysokého modrého, strieborným zvlneným brvnom preloženého trojvršia vyrastajúci zelený srdcovitý vinič, uprostred s veľkým zeleným strapcom hrozna.

Vlajka 
Vlajka má podobu deviatich pozdĺžnych pruhov bieleho, modrého, zeleného, bieleho, modrého, zeleného, bieleho, modrého, zeleného. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Obyvateľstvo 
Obec mala podľa sčítania obyvateľstva z roku 2001 1072 obyvateľov (86,47% slovenskej národnosti, 12,3% maďarskej národnosti, 0,28% rusínskej, 0,28% českej a 0,19% ukrajinskej) z toho 321 mužov a 279 žien.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Židovská synagóga, dnes rímskokatolícky kostol sv. Cyrila a Metoda, jednopodlažná neoklasicistická stavba na pôdoryse písmena T z roku 1931. Synagóga bola postavená z iniciatívy miestneho doktora Grünwalda. Po druhej svetovej vojne bola konvertovaná na kostol. Fasáde členenej lizénami s polkruhovo ukončenými oknami dominuje trojosový portikus ukončený trojuholníkovým štítom.

Občianska vybavenosť 
Okrem kostola sv. Cyrila a Metoda sa v obci nachádza aj moderný reformovaný kostol a gréckokatolícky kostol.

Galéria

Iné projekty

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Trebišov
Litmanová

Litmanová (, ) je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky Chrám sv. Michala archanjela, jednoloďová baroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1778. Úpravami prešiel v roku 1895, 1933 a 1938. Zariadenie chrámu pochádza z roku 1895. Fasády sú hladké, s elipsovo ukončenými oknami. Veža je ukončená korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou s laternou.

Zaujímavosti 
 Hora Zvir pri Litmanovej je známa ako miesto zjavení Panny Márie a gréckokatolícke pútnické miesto.

 V blízkosti obce sa nachádza lyžiarsky areál.

Partnerské obce 
  Gmina Chełmiec, Poľsko

Referencie

Pozri aj 
 Zjavenia Panny Márie v Litmanovej

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Pútnické miesto

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Gréckokatolícke pútnické miesta
Matysová

Matysová je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa. Typickou črtou sú jej drevenice.

Dejiny 
Vznik Matysovej sa datuje okolo roku 1400, ale tento údaj je značne zahmlený. Matysovú založil šoltýs Matis, ktorý sa tu usadil so svojou rodinou za čias kráľa Žigmunda, potom bola dlho majetkom Plavečského panstva.

V 18. storočí ju zdevastovala morová epidémia a predtým na určité obdobie aj zanikla. V roku 1773 bola Matysová opísaná ako čisto rusínska obec. V roku 1806 bolo v Matysovej 185 gréckokatolíckych veriacich. Najviac obyvateľov zaznamenala koncom 19. a začiatkom 20. storočia, ale po druhej svetovej vojne sa začalo pomalé vyľudňovanie. Studené údolie Matysovského chotára nikdy neposkytovalo jeho obyvateľom dostatok obživy. Matysovčania nachádzali nový domov hlavne v Amerike, na Ukrajine a v mestách celého Česko-Slovenska.

K Matysovej patrila aj (od roku 1976 neexistujúca) osada Bydačová.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Pôvodne sa tu nachádzal gréckokatolícky chrám sv. Michala archanjela, ktorý je od roku 1979 umiestnený do Ľubovnianskeho skanzenu. Ide o drevenú trojpriestorovú stavbu s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1833. Obnovou prešiel v roku 1938. Chrám je tzv. lemkovského typu, hmota stavby sa skladá tradične z troch častí, presbytéria, širšej štvorcovej lode a babinca, nad ktorým sa vypína veža. V interiéri sa nachádza barokový ikonostas z polovice 18. storočia, ktorý pochádza ešte zo staršieho chrámu. Jeho súčasťou sú aj staršie ikony zo 17. storočia ako Kristus Pantokrator, sv. Peter a Pavol a sv. Michal. Na oltári v presbytériu sa nachádza aj obraz Bohorodičky datovaný do roku 1693. Fasády aj strechy chrámu sú pokryté šindľom, veža je ukončená šindľovou cibuľou s laternou. Nad loďou a presbytériom sú umiestnené malé sanktusníky.

 Gréckokatolícka fara, jednopodlažná dvojtratová historizujúca stavba z prelomu 19. a 20. storočia. Úpravami prešla v 60. rokoch 20. storočia. Fasáde dominuje drevený presklený rizalit ukončený trojuholníkovým štítom. Okná majú profilované šambrány s nadokennými rímsami, nárožia sú bosované.

Zaujímavosti 
Dominantou matysovskej prírody je vrch Marmon (Marman), ktorý v sebe skrýva ojedinelú červenú horninu. V jeho blízkosti sa nachádza pamätná tabuľa a miesto tragickej udalosti z druhej svetovej vojny. Pád ruského ťažkého bombardéra spomínajú miestni ešte aj dnes.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Mikuláš Ladižinský (* 1923 - † 1987), herec 
 Štefan Ladižinský (* 1925), dirigent, hudobný skladateľ

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Stará Ľubovňa
Rusínske obce okresu Stará Ľubovňa
Zemplínske Jastrabie

Zemplínske Jastrabie je obec na Slovensku v okrese Trebišov.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Reformovaný kostol, jednoloďová románsko-gotická stavba s pravouhlým záverom, nad ktorým je postavená veža, z tretej štvrtiny 13. storočia. Pôvodné patrocínium kostola bolo Všetkých svätých. Nachádza sa v centrálnej časti obce. Stavba predstavuje klasický typ malého vidieckeho kostola tohto obdobia, je postavená z lomového kameňa. Prvá písomná zmienka o kostole je v zozname pápežských desiatkov z rokov 1332-1337. V druhej polovici 15. storočia prešiel gotickou úpravou, z ktorej pochádza okno s kružbou a lomeným oblúkom na južnej strane presbytéria. Poslednou úpravou kostol prešiel v období 18.-19. storočia, kedy bola nad presbytériom vztýčená veža. V roku 2008 tu bol realizovaný umelecko-historický výskum. Loď kostola je plochostropá, presbytérium je zaklenuté valenou klenbou v tvare lomeného oblúka. V interiéri sa nachádza drevená empora a kazateľnica umiestnená asymetricky v závere pôvodného presbytéria. Fasády kostola sú členené polkruhovo ukončenými oknami a podstrešným vlysom. Veža je ukončená barokovou helmicou. 

 Gréckokatolícky kostol Nanebovzatia Presvätej Bohorodičky, jednoloďová eklektická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a mierne predstavanou vežou z roku 1928. Fasády chrámu sú členené polkruhovo ukončenými oknami s profilovanými polkruhovými suprafenestrami. Veža je v spodnej časti štvorcová, v hornej osemuholníková s neorománskym bifóriom. Ukončená je trojuholníkovými štítmi a barokovou helmicou s laternou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Apsida.sk- profil stredovekého kostola

 
Obce okresu Trebišov
Zemplínska Nová Ves

Zemplínska Nová Ves () je obec na Slovensku v okrese Trebišov. Obec tvoria dve časti Úpor a Zemplínsky Klečenov.

Časti obce 
 Úpor 
 Zemplínsky Klečenov.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky kostol Najsvätejšej Trojice v časti Úpor, jednoloďová neobaroková stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a mierne predstavanou vežou z rokov 1935-1936. Fasády kostola sú členené lizénami a termálnymi oknami s profilovanými šambránami. Veža vyrastá z priečelia s dekoratívnym štítom s prelamovanou rímsou, je členená kordónovými rímsami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a zvonovitou helmicou. 
 Rímskokatolícky kostol Sedembolestnej Panny Márií v časti Zemplínsky Klečenov
 Pravoslávny kostol Narodenia Jána Krstiteľa v časti obce Zemplínsky Klečenov 
 Rímskokatolícky kostol sv. Jozefa Robotníka v časti obce Úpor
 Židovský cintorín za časťou obce Úpor
 Izby tradícii v oboch častiach obce
 Bývalý kaštieľ v časti obce Úpor, dnes sídlo miestnej školy

Občianska vybavenosť 
Obecný úrad sa nachádza v Úpore na Hlavnej ulici. V budove Obecného úradu sídli aj pošta. V oboch častiach obce sa nachádzajú kultúrne domy, takisto aj izby tradícií. V obci je futbalový areál s ihriskom, multifunkčné ihrisko, detské ihrisko, workoutové ihrisko a dopravné ihrisko. V časti Úpor je základná a materská škola s jedálňou.

Osobnosti 
Jozef Suchoža (*27. september 1931) - slovenský právnik a pedagóg pôsobiaci na Právnickej fakulte UPJŠ v Košiciach

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Trebišov