Heľpa

Heľpa je obec na Slovensku v okrese Brezno. K  1. 1. 2019 žilo v obci 2 585 obyvateľov.

Polohopis

Vodné toky 
Stredom chotára obce preteká druhá najväčšia rieka Slovenska - Hron. Z hľadiska vodného športu predstavuje Heľpa na Hrone významnú lokalitu, pretože za vysokého vodného stavu je Hron splavný práve od Heľpy až po ústie do Dunaja, čo predstavuje 272 km. Na území Heľpy prijíma Hron niekoľko menších tokov. Cez Krivuľu, asi 6 km dlhú dolinu na južných svahoch Nízkych Tatier, preteká rovnomenný potok, prameniaci v južnom svahu pod vrcholom Veľkej Vápenice. Na území chotára vyvierajú dva výdatnejšie pramene minerálnych vôd.

Prírodná rezervácia 
Najvyššie položené časti územia Heľpy, vrcholové partie hrebeňa Nízkych Tatier, sú už súčasťou územia Národného parku Nízke Tatry. Do južného chotára zasahuje významná štátna prírodná rezervácia Veľká Stožka v národnom parku Muránska planina.

Dejiny 
Najstaršia písomná zmienka o existencii obce pochádza z urbáru Muránskeho panstva z roku 1549, v ktorom habsburský generál Mikuláš spísal práva a povinnosti obyvateľov horehronských osád, medzi nimi aj Heľpy. Tu sa uvádza, že v Heľpe žijú bratia Jakub a Peter Heľpänskí na spoločnej usadlosti.

Občania obce vždy mali a majú silné národnostné povedomie. Počas druhej svetovej vojny nadväzovali kontakty so sovietskymi partizánmi a po každej stránke ich podporovali. Po vypuknutí SNP  bol v obci 1. septembra 1944 vytvorený Revolučný národný výbor. Organizoval brigády na kopanie protitankových priekop a budovanie zábran, v priestoroch školy zriadil vojenskú nemocnicu aj s operačnou sálou.

8. júla 1949 sa vzbúrili občania proti príslušníkom Zboru národnej bezpečnosti a ŠtB, ktorí chceli odvliecť miestneho duchovného správcu fary, vd. p. Michala Čaneckého. Stal sa jednou z osobností, ktoré mali byť stíhané a odsúdené za tzv. protištátnu činnosť. Občania sa proti tejto skutočnosti vzbúrili a kňaza im nezobrali. Ale malo to neblahé následky. Vyšetrovanie bolo veľmi tvrdé. Vypočúvali okolo sto osôb, stíhali 42 a odsúdených bolo 35 osôb.

Politika

Obecné zastupiteľstvo 2018-2022 
Miroslav Lilko (nezávislý kandidát)
Mgr. art. Andrea Kirschová (SPOLU)
Mgr. Andrea Oravkinová (nezávislý kandidát)
Milan Málik (nezávislý kandidát)
Mgr. Milan Bošeľa (SNS)
Jozef Kukuľa (nezávislý kandidát)
Ján Kukuľa (nezávislý kandidát)
Rudolf Mešťan (nezávislý kandidát)
Ing. Michal Košťál (nezávislý kandidát)

Obyvateľstvo 
Počet obyvateľov k 1. 1. 2019 bol 2 585, z toho:
1 228 mužov
1 357 žien

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Nanebovzatia Panny Márie, jednoloďová neskorobaroková stavba so segmentovo ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z roku 1800. Kostol prešiel úpravou v roku 1895. Veža je ukončená barokovou helmicou s laternou, fasády sú členené lizénami. Inteiér je zaklenutý pruskými klenbami, nachádza sa tu murovaná empora.   
 Súbor ľudových domov, jedná sa o zrubové trojpriestorové objekty na pôdoryse obdĺžnika, najčastejšie zo začiatku 20. storočia. Objekty číslo 18, 26, 623, 391 a 399 sú pamiatkovo chránené.

Pravidelné podujatia 
Horehronské dni spevu a tanca, sa koná pravidelne koncom júna od roku 1966.. Amfiteáter, kde sa toto podujatie uskutočňuje, sa nachádza za základnou školou. Okrem toho sa v júni koná detský folklórny festival Kolovrátok, koncom augusta Prehliadka vojenských folklórnych súborov.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Jozef Kemko (* 1887 – † 1960), ľudový rezbár
 Ján Riapoš (* 1968), paraolympionik
 Lukáš Latinák (* 1977), herec
 Milan Fiľo (* 1967), podnikateľ

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce 
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci

Iné projekty 

 
Obce okresu Brezno