Thomas Alva Edison

Thomas Alva Edison (* 11. február 1847 – † 18. október 1931) bol americký vynálezca, celosvetovo jeden z najproduktívnejších a najvýznamnejších. Pod jeho menom je vedených viac než 1 692 patentov, ďalšie tisíce zaregistrovali jeho firmy. Medzi jeho najznámejšie vynálezy patrí fonograf a žiarovka, ktorú zdokonalil.

Najslávnejšie Edisonove vynálezy vznikali v rokoch 18761883 v meste Menlo Park (teraz asi 100 000 obyvateľov) v štáte New Jersey (USA), ktoré bolo v roku 1954 premenované na Edison. Na mieste, kde sa nachádzalo Edisonove laboratórium, bol v roku 1937 postavený pamätník a otvorené múzeum Menlo Park Museum, venované tomuto úspešnému podnikateľovi a vynálezcovi.

V roku 1886 sa presťahoval do menšieho mesta West Orange (asi 45 000 obyvateľov). Tu vybudoval Glenmont – rozsiahly areál výskumných pracovísk, ktorého celková rozloha je 5,5 hektárov. Dnes je spravovaný ako národná pamiatka Edison National Historical Site.

Podľa historika Paula Israela bol Edison voľnomyšlienkar, vynikal podnikavosťou, pracovitosťou a cieľavedomosťou. Bol dvakrát ženatý, z každého manželstva mal tri deti. Spoločne so svojou druhou manželkou je pochovaný v Glenmonte vo West Orange, v miestach, kde strávil podstatnú časť svojho života. 21. októbra 1931 v deň, keď mal pohreb, boli na počesť tohto geniálneho vynálezcu v USA zhasnuté všetky žiarovky.

Edisonove detstvo a začiatky 

Edison mal ťažké detstvo. Od malička bol často chorý, do školy chodil iba krátko. Už ako chlapec sa veľmi zaujímal o prírodné vedy, keď mal 10 rokov, v pivnici domu, v ktorom s rodičmi býval, vybudoval malé chemické laboratórium. Chemikálie boli drahé, musel si na ne zarábať predajom zeleniny a roznášaním novín. Jeho život silno ovplyvnil fakt, že vo svojich dvanástich rokoch čiastočne ohluchol (príčiny sú dodnes sporné, ako najpravdepodobnejší dôvod sa udávajú kiahne). Ako 17 ročný začal vydávať vlastné noviny – The Weekly Herald. Vystriedal rôzne zamestnania, s mnohými jeho prvými vynálezmi súvisela skutočnosť, že pracoval ako telegrafista.

Stláčací telegraf, duplexný telegraf a viackanálový automatický telegraf patrili medzi prvé vynálezy, ktoré Edison predal. Zarobené desiatky tisíc dolárov investoval do laboratória v Menlo Park. To bolo celosvetovo prvým zariadením, ktoré bolo vybudované za účelom vývoja a aplikácie nových vedeckých poznatkov a technológií.

Najdôležitejšie vynálezy a patenty 
  
 1869 – elektrografické počítadlo hlasov. Edisonov prvý patent. Pomocou dvoch prepínačov umožňoval voľbu „áno“ alebo „nie“. Kongresmani nemali o stroj záujem a vynález bol neúspešný.
 1869 – stláčací telegraf pre potreby burzy v New Yorku
 1871 – podstatné vylepšenie písacieho stroja
 1875 – duplexný a automatický telegraf a základné princípy bezdrôtovej telegrafie
 1876 – uhlíkový reostat
 1877 – cyklostyl
 1877 – fonograf (jeho vývoj prebiehal ďalších 10 rokov, než mohol byť prvý model uvedený na trh)
 1878 – uhlíkový mikrofón, podstatné vylepšenie Bellovho telefónu
 1879 – žiarovka – Dňa 21. októbra vydržala prvá pokusná žiarovka svietiť 13,5 hodiny. Za rok už vyrábané žiarovky svietili cez 1 200 hodín.
 1880 – elektromer
 1880 – magnetický triedič železnej rudy
 1881 – dynamo na výrobu elektrického prúdu
 1882 – elektrocentrála
 1882 – v New Yorku v praxi predviedol prvú elektráreň a funkčný elektrický rozvod
 1882 – 22. december – prvý elektricky osvietený vianočný strom
 1883 – v jeho laboratóriách bol objavený Edisonov jav, ktorý je základom elektrónky
 1885 – tepelná poistka
 1889 – kinofilm –  široký filmový pás s perforáciou, používaný aj po viac než 100 rokoch
 1891 – kinematograf (filmovacia kamera) a tzv. kinetoskop ako premietací stroj
 1896 – fluorescenčné tienidlo pre zobrazenie röntgenových lúčov
 1900 – akumulátor na báze NiFe
 1902 – elektromobil
 1903 – rotačná pec pre výrobu cementu
 1913 – synchronizácia zvuku a premietaného filmu
 1914 – gramofónová platňa
 1930 – umelý kaučuk

Spor o elektrický prúd 
V začiatkoch zavádzania elektrickej energie do bežného života sa ostro diskutovalo o otázke vhodnosti použitia jednosmerného alebo striedavého elektrického prúdu. Edison bol stúpencom prvej možnosti, zástancom druhej boli Nikola Tesla a George Westinghouse. Aby Edison a jeho zamestnanci ukázali nebezpečnosť striedavého prúdu, vymysleli a verejne predviedli elektrické kreslo.

V roku 1896 firma Westinghouse Electric Corporation uviedla do prevádzky elektráreň na Niagarských vodopádoch s rozvodným systémom využívajúcim transformátory napätia. Edison túto bitku prehral.

Firmy a zamestnanci 
Thomas Alva Edison išiel veľmi pragmaticky a cieľavedomo za výsledkom, ktorým bolo využitie jeho nápadov na výrobu predajných produktov. Preto v priebehu svojho života založil celý rad firiem. Zamestnával v nich veľa nadaných ľudí, ktorých starostlivo osobne vyberal. Najslávnejším zamestnancom v celej histórii Edisonových firiem je Nikola Tesla.

Najvýznamnejšou Edisonovou firmou je zrejme v roku 1878 založená Edison General Electric Company. V roku 1892 sa zmenila na spoločnosť General Electric, ktorá je dnes jednou z najväčších nadnárodných firiem celého sveta.

Z mnohých spoločností menujme filmové štúdio Black Maria v New Jersey (1893) alebo Edison Botanic Research Company, ktorá od roku 1927 hľadala náhradu prírodného kaučuku.

Jedna z firiem, Edison Illuminating Company, zamestnávala od roku 1891 neskoršieho automobilového magnáta Henryho Forda. Ten bol až do Edisonovej smrti jeho veľmi dobrým priateľom.

V továrni Edison Machine Company začal svoju prax absolvent ČVUT Emil Kolben, ktorý sa neskôr stal jedným z najvýznamnejších česko-slovenských podnikateľov. Na Kolbenovo pozvanie navštívil v roku 1911 viaceré české mestá (vtedy ešte súčasť Rakúsko-Uhorskej monarchie), niekoľko dní strávil v Mariánských Lázních. O celej návšteve priniesol hodnotný dokumentárny článok bádateľský vlastivedný krúžok Hamelika v článku „Tomáš Alva Edison u přátel v Čechách“.

Referencie

Iné projekty 

Vynálezcovia USA
Podnikatelia USA
Priekopníci kinematografie
Členovia Kráľovskej švédskej akadémie vied
Členovia Ruskej akadémie vied
Nositelia Radu čestnej légie
Osobnosti na maďarských poštových známkach
Osobnosti na poštových známkach USA
Osobnosti z Ohia