Viktoriánska éra

Viktoriánska éra Spojeného kráľovstva je obdobie vlády kráľovnej Viktórie trvajúce od júna 1837 po jej smrť dňa 22. januára 1901. Jej vláda bola pre Britov obdobím dlhého blahobytu. Zisky získané zo zámorských oblastí Britského impéria ako aj priemyselných vylepšení v krajine umožnili rozvoj vzdelanej strednej triedy. Niektorí učenci udávajú začiatok tohto obdobia v roku 1832, kedy bol prijatý zákon o reforme volebného práva.

Tejto ére predchádzalo georgiánske obdobie a nasledovalo po nej eduardovské obdobie. Druhá polovica viktoriánskej éry sa približne prelínala s prvým obdobím „Belle Époque“ v kontinentálnej Európe a s americkým „Zlatým vekom“.

Toto obdobie je často charakterizované ako dlhé obdobie mieru, známe ako Pax Britannica a ako ekonomická, koloniálna a priemyselná konsolidácia, dočasne narušená Krymskou vojnou. Napriek tomu bola Británia vo vojnovom stave každý rok počas tohto obdobia. Ku koncu 19. storočia viedla politika Nového Imperializmu ku koloniálnym konfliktom a vyústila do Anglo-Zanzibarskej vojny a Boerskej vojny. 

Počet obyvateľov Anglicka sa takmer zdvojnásobil zo 16,8 milióna obyvateľov v roku 1851 na 30,5 milióna obyvateľov v roku 1901. Obyvateľstvo Írska sa rapídne znížilo, z 8,2 milióna obyvateľov v roku 1841 na 4,5 milióna obyvateľov v roku 1901. V rovnakom čase približne 15 miliónov obyvateľov odišlo zo Spojeného kráľovstva a usadilo sa väčšinou v Spojených štátoch, Kanade a Austrálii.

Na začiatku tohto obdobia Dolnú snemovňu viedli dve strany, Whigovci a Toryovci. Od päťdesiatych rokov 19. storočia sú Whigovci liberálmi a Toryovci konzervatívcami. Tieto strany boli vedené množstvom prominentných štátnikov: Lord Melbourne, Sir Robert Peel, Lord Derby, Lord Palmerston, William Ewart Gladstone, Benjamin Disraeli a Lord Salisbury. Nevyriešené problémy ohľadne 'Irish Home Rule' (Návrh zákona o samospráve) hrali veľkú rolu v politike viktoriánskeho obdobia, najmä kvôli odhodlaniu Gladstona získať politické urovnanie. Takéto udalosti by eventuálne viedli k Veľkonočnému povstaniu v roku 1916 a hrali veľkú rolu v páde impéria.

Kráľovná Viktória je druhou najdlhšie vládnucou britskou panovníčkou v histórii. Prvou je Alžbeta II.

Kultúra 

V tomto období nastal návrat gotickej architektúry- neogotické obdobie, čo viedlo k súboju štýlov medzi gotickými a klasickými ideálmi. 
V polovici 19. storočia sa konala prvá svetová výstava, Veľká výstava (1851), ktorá predviedla najväčšie inovácie tohto storočia. Jej stredom bol Crystal Palace (Krištáľový palác), konštrukcia zo skla a železa. Vznik fotografie, prezentovaný na Veľkej výstave, viedol k významným zmenám vo viktoriánskom umení - kráľovná Viktória bola prvým britským panovníkom, ktorý sa nechal odfotografovať.

Udalosti 

 1832: Reformačný akt.
 1837: Nástup kráľovnej Viktórie na trón.
 1840:
 Nový Zéland sa stal britskou kolóniou cez Zmluvu z Waitangi.
 Kráľovná Viktória sa vydala za princa Alberta zo Saxe-Coburg-Saalfield, ktorý získal titul „Jeho kráľovská výsosť“. 
 Narodenie prvého dieťaťa kráľovnej, princeznej Viktórie. Dostala titul „kráľovská princezná“. 
 1841: Narodenie právoplatného dediča, princa Alberta Eduarda, vojvodu z Cornwallu. Stal sa princom z Walesu.
 1842: Noviny The Illustrated London News boli vydané po prvýkrát.
 1843: Narodenie princeznej Alice.
 1844: Narodenie princa Alfréda.
 1845: Začal Írsky hladomor. Emigrácia a hladomor zredukovali populáciu Írska na polovicu.
 1846:
 Zrušenie obilných zákonov.
 Narodenie princeznej Heleny.
 1848:
 Smrť približne 2 000 ľudí za týždeň v cholerovej epidémii.
 Narodenie princeznej Lujzy.
 1850: Narodenie princa Artura.
 1851: 
 Prvá svetová výstava v Crystal Palace; veľký úspech a medzinárodné uznanie. 
 Viktoriánska zlatá horúčka. Za 10 rokov sa obyvateľstvo Austrálie takmer strojnásobilo.
 1853: Narodenie princa Leopolda.
 1854: Krymská vojna: Spojené kráľovstvo vyhlásilo vojnu Rusku.
 1857: Narodenie princeznej Beatrice.
 1859: 
 Charles Darwin vydal dielo „O pôvode druhov“, ktoré vyvolalo rôzne reakcie. 
 Narodil sa prvý vnuk Viktórie a Alberta, princ Wilhelm z Pruska (neskôr William II., nemecký vládca).
 1861: Smrť princa Alberta; kráľovná Viktória dlho odmietala vyjsť na verejnosť a ak vyšla, namiesto koruny mala na hlave vdovský čepiec.
 1863: Princ z Walesu si vzal dánsku princeznú Alexandru.
 1875: Británia kúpila egyptské akcie Suezského prieplavu; africký národ bol nútený získať peniaze na splatenie dlhov.
 1878: 
 Berlínska zmluva. 
 Cyprus sa stal kráľovskou kolóniou. 
 Smrť princeznej Alice.
 1879: Narodilo sa prvé pravnúča Viktórie a Alberta, princezná Feodora zo Saxe-Meiningen.
 1882: Britská armáda začala okupáciu Egypta cez Suezský prieplav, aby si zabezpečili dôležité obchodné cesty do Indie; krajina sa stala protektorátom.
 1883: Princezná Lujza a Lord Lorne sa vrátili z Kanady. 
 1884: Zomrel princ Leopold, vojvoda z Albany.
 1888: Sériový vrah známy ako Jack Rozparovač zavraždil a dokaličil päť (možno viac) prostitútiek v uliciach Londýna. 
 1891: Narodilo sa posledné vnúča Viktórie a Alberta, princ Maurice z Battenbergu.
 1892: Najstarší syn princa z Walesu, princ Albert Viktor, vojvoda z Clarence, zomrel na chrípku. Na jeho miesto nastúpil princ Juraj z Walesu (neskôr vojvoda z Yorku, Juraj V.)
 1893: Princ Alfred, vojvoda z Edinburghu sa stal vojvodom zo Saxe-Coburg a Gotha, keď zomrel jeho strýko. 
 1900: Smrť Alfreda, vojvodu zo Saxe-Coburg a Gotha. 
 1901: 
 Smrť kráľovnej Viktórie – koniec tohto obdobia. 
 Nástup jej najstaršieho syna, Eduarda VII., na trón – začiatok eduardovskej éry, ďalšej doby veľkých zmien.

Iné projekty

Zdroj 
 

Dejiny Spojeného kráľovstva
19. storočie
Obdobia svetových dejín