joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Egid Berzevici

Barón Egid Berzevici (de Berzevicz et Kakaslomnicz; staršie Egyd Berzeviczy, Egyed Berzeviczy; * 24. december 1835, Prešov, Slovensko – † 14. jún 1906, Barca, Slovensko) bol statkárom, majiteľom rozsiahlych pozemkov vo Vysokých Tatrách i pod nimi, predseda Uhorského karpatského spolku, turistický nadšenec, vnuk Gregora Františka Berzeviciho významnej postavy hornouhorského osvietenstva.

Zo životopisu 
Narodil sa v Prešove v rodine Titusa Eduarda Alexandra Berzevici a jeho mnaželky grófky Letície Jozefíny Kláry Leonárdy Dessewffy. Pochádzal z veľmi starého rodu, Rutkerovcov. Panovník Ondrej II. daroval v roku 1209 prepoštovi Adolfovi a jeho sestre, manželke komesa Rutkera (Rudigera), bývalej dvornej dáme kráľovnej Gertrúdy čiastku „nad Popradom“. Hraničná čiara pozemkov viedla na severe po hrebeni Východnej Vysokej po hlavnom hrebeni Slavkovského štítu po Baranie rohy a na Malú Svišťovku. K teritóriu patrili okrem iného Skalnatá dolina a Huncovská kotlina, obe Studené doliny s priľahlými hrebeňmi. Patrili jej aj rozsiahle pozemky pod Vysokými Tatrami, napríklad v súčasnom chotári Novej a Starej Lesnej. Sídlom rodiny sa stala Veľká Lomnica. Rod Berzeviciovcov v nasledujúcich stáročiach zveľaďoval darované územia, ale aj často drancoval.

Na začiatku 70. rokov 19. storočia sa jeho rodina podieľala na rozvoji cestovného ruchu vo Vysoký Tatrách. Berzevici bol v roku 1873 jedným zo zakladajúcich členov Uhorského karpatského spolku a bol členom jeho predstavenstva. V rokoch 18741878 bol jeho predsedom. Zaslúžil sa o výstavbu nových ciest a chát vo Vysokých Tatrách. Na jeho počesť bola v roku 1876 pomenovaná Egidova chata v Doline Zeleného plesa vo Vysokých Tatrách.

V roku 1867 sa oženil s dcérou statkára Bárczayho, Helenou. Potom ako sa v roku 1878 presťahoval do Barce, pôsobil v Košiciach v rôznych župných a spoločenských funkciách. V roku 1882 bol veľkolomnický majetok rodiny predaný v dražbe. V roku 1898 publikoval v časopise Karpathen Post článok pod nemeckým názvom Erzherzog Johann v Zipsen 1819 (Arcivojvoda Ján na Spiši 1819). V článku opísal históriu Tatier a Spiša. O rok neskôr vydal sprievodcu Smokovca, ktorého autorom bol jeho dedo Gregor František Berzevici Eine Beschreibung des Badesi Schmecks aus dem Jahre 1812, (Popis kúpeľov Smokovec 1812). V rokoch 18991902 vydal trojdielnu históriu Berzeviciho rodiny. 

Pochovaný je na cintoríne v Barci.

Referencie

Externé odkazy 
 História Veľkej Lomnice
 Záznam o narodení a krste v matrike – evanjelická farnosť; pokrstený ako Egid Greger Anton Berzeviczy

Osobnosti Vysokých Tatier
Uhorské osobnosti
Slovenskí šľachtici
Uhorskí šľachtici
Osobnosti z Prešova
Letecké opravovne Trenčín

Letecké opravovne Trenčín (LOTN) je slovenský priemyselný podnik sídliaci na Trenčianskom letisku.

Dejiny 
Opravovne vznikli v roku 1934, kedy sa začala výstavba, ktorá pokračovala až do roku 1938. Do Trenčína sa z Nitry a z Piešťan presťahoval Letecký sklad a Letecká škola. Cez vojnu sa v objektoch opravární licenčne vyrábali lietadlá Ju 87 Stuka. V roku 1945 sa obnovoval areál opravovní poškodený nemeckými bombami.

Po vojne v roku 1949 sa začala prestavba niektorých objektov, v tejto dobe sa tu opravovali predovšetkým piestové lietadlá. Výrazným impulzom bol predovšetkým presun vojenského leteckého skladu a dielní z Nitry. 1. októbra 1958 sa oficiálne schválil názov Letecké opravovne Trenčín. V 60. rokoch nastalo zvýšenie sortimentu opráv, v 70. rokoch nastala prúdová éra.

Opravovne v roku 1963 otvorili vlastné učňovské stredisko, z ktorého sa neskôr stala stredná škola (dnes Stredná odborná škola letecko - technická Trenčín).

Opravovne zabezpečovali opravy československých lietadiel L-29 Delfín, L-39 Albatros, sovietskych MiG-21, MiG-29 a helikoptéry Mi-8/17. V rokoch 1977 - 1987 sa začala dostavba Leteckých opravovní a následná stavba vzletovej a pristávacej betónovej dráhy s dĺžkou 2200 metrov.

1. júla 1989 nastala reorganizácia a osamostatnenie podniku na štátny podnik. V roku 2006 sa zo štátneho podniku stal akciový podnik, v jeho mene koná Ministerstvo obrany SR.

V novembri 2016 informovali médiá, že Letecké opravovne uspeli v tendri servisnej agentúry NATO na opravu ruských helikoptér Mi-171, ktoré sú nasadzované silami NATO a ich spojencami v Afganistane.

Referencie

Iné projekty

Zdroj
 LOTN - história

Podniky na Slovensku
Podniky založené v 1934
Jacques Dutronc

Jacques Dutronc (* 28. apríl 1943, Paríž, Francúzsko) je francúzsky šansonier a herec.

Životopis 
V rokoch 19631964 bol gitaristom skupiny El Toro et les Cyclones, ktorá vydala viacero EP. Po skončení vojenskej služby pracoval ako asistent Jacquesa Wolfsohna, umeleckého riaditeľa Vogue Records. Okrem iného aranžoval piesne viacerých umelcov, ako Zou Zou či Cleo. Koncom roka 1965, alebo začiatkom 1966 sa zoznámil s novinárom a textárom Jacquesom Lanzmannom, spolu začali robiť piesne pre interpretov z ktorých sa neskôr stali hviezdy.
Po tom ako si vypočul Wolfsohn Dutroncovu demonahrávku pripravovanej piesne, navrhol mu, aby pieseň sám naspieval. Et moi, et moi, et moi mala veľký úspech a v septembri 1966 bola na druhom mieste francúzskej hitparády..

Duo Lanzmann (text) a Dutronc (hudba) vytvorilo množstvo piesní patriacich ku klasike francúzskeho popu (Et moi, et moi, et moi, Les Playboys, Le cactus, Il est cinq heures, Paris s’éveille). Často býva prirovnávaný k Rayovi Daviesovi z The Kinks. Typická je pre neho irónia, či parodujúci odstup. Oslavuje mladosť a súčasne sa z nej vysmieva.

Filmom Antoine et Sébastien v roku 1973 začal svoju druhú kariéru ako herec. Do svojich filmov ho obsadili režiséri Jean-Luc Godard, Claude Lelouch, Andrzej Żuławski, Maurice Pialat a veľa ďalších známych francúzskych režisérov, vďaka čomu sa začal venovať viac filmu ako hudbe.

Od roku 1981 je ženatý so speváčkou Françoise Hardy s ktorou žije v Monticello na Korzike. Ich syn Thomas (* 1973) je tiež hudobník a herec a spolupracoval s otcom na niekoľkých albumoch.

Diskografia (výber) 
 1966: Et moi, et moi, et moi (Disques Vogue)
 1966: Les playboys (Vogue)
 1966: Les cactus (Vogue)
 1966: Jacques Dutronc (Vogue)
 1967: J’aime les filles (Vogue)
 1967: Le plus difficile (Vogue)
 1968: Il est cinq heures, Paris s’éveille (Vogue)
 1968: Disque d’or de la chanson (Vogue)
 1968: Le courrier du cœur (Vogue)
 1968: L’opportuniste (Vogue)
 1968: A tout berzingue (Vogue)
 1968: La Seine (Vogue)
 1969: L’aventurier (Vogue)
 1969: L’hôtesse de l’air (Vogue)
 1970: A la vie à l’amour (Vogue)
 1980: Guerre et pets (Gaumont Musique WEA)
 1992: Dutronc au casino (Columbia)
 2003: Madame l’existence (Columbia)

Filmografia (výber) 
 1973: Antoine et Sébastien
 1975: L’important, c’est d’aimer
 1976: Le bon et les méchants
 1976: Mado
 1976: Violette et François
 1977: L’état sauvage
 1979: Le mors aux dents
 1979: Le retour à la bien-aimée
 1979: À nous deux
 1980: Sauve qui peut (la vie)
 1981: Malevil
 1981: L’ombre rouge
 1982: Paradis pour tous
 1983: Une jeunesse
 1983: Tricheurs
 1989: Mes nuits sont plus belles que vos jours
 1989: Chambre à part
 1991: Van Gogh
 1992: Toutes peines confondues
 1998: Place Vendôme
 2000: Merci pour le chocolat
 2002: Embrassez qui vous voudrez
 2007: UV
 2007: Le deuxième souffle
 2010: Joseph et la fille

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 
 
 Biografia

Zdroj 

Francúzski šansoniéri
Francúzski herci
Držitelia Césara za najlepšieho herca v hlavnej úlohe
Držitelia Čestného Césara
Osobnosti z Paríža
Flavín

Flavíny sú látky, ktorých molekula je odvodená od izoaloxazínu, žltej látky s tromi kondenzovaných cyklami. Patrí k nim najmä riboflavín (vitamín B2) a z neho odvodené kofaktory FMN a FAD. Tieto kofaktory sú veľmi často súčasťou mnohých významných proteínov a enzýmov (tzv. flavoproteínov). Flavínový kruh je možné oxidovať (na flavochinóny) a spätne redukovať (na flavohydrochinóny), a to niekedy cez voľný radikál (flavosemichinón). Rôzne deriváty východzieho izoaloxazínu sa vytvárajú substitúciou na 10. uhlíku.

Zdroj

Referencie 

Dusíkaté heterocyklické zlúčeniny
Flavíny
Chauvetova jaskyňa

Chauvetova jaskyňa [vyslov: šovetova] je nálezisko jaskynných malieb z obdobia vrchného paleolitu (aurignacien). Ich vek sa odhaduje na 30 až 32 000 rokov a patria tak k vôbec najstarším . 

V roku 2014 bola zapísaná na zoznam svetového dedičstva UNESCO.

Opis 
Jaskyňa leží v južnom Francúzsku pri obci Vallon-Pont-d'Arc, asi 70 km severne od Nîmes, vo vápencovom útese nad bývalým korytom rieky Ardèche. V kraji je síce rad archeologicky významných jaskýň, Chauvetova jaskyňa je ale mimoriadne veľká, maľby zvierat majú vynikajúcu úroveň a sú veľmi dobre zachované. Na viac ako sto kresbách a maľbách je zachytených najmenej 13 druhov zvierat, vrátane jaskynných hyen, medveďov, levov a leopardov. V niektorých prípadoch sú zvieratá zachytená v pohybe, alebo tvoria skupiny. Popri tom je v jaskyni množstvo geometrických kresieb, liniek a bodov. Okrem malieb sa v jaskyni našli aj ďalšie predmety a stopy ľudskej činnosti, napríklad čierny nános od sadzí z pochodní, ktorými sa v jaskyni svietilo, odtlačky detských rúk a ďalej stopy medveďov a množstva kostí.

História 
Jaskyňa je pomenovaná po speleológovi Jean-Marie Chauvetovi, ktorý ju v roku 1994 s dvoma kolegami, E. Brunel-Deschampsovou a Ch. Hillairom objavil, a v roku 1996 opísal. Datovanie bolo spočiatku predmetom odborných sporov, rádiokarbónová metóda datovania ale ukázala, že maľby skutočne pochádzajú z doby pred 30-32 tisíc rokmi, ďalšie stopy sú o niekoľko tisícročí mladšie. Speleologický výskum ukázal, že pred nejakými 25 tisícami rokov bol vchod do jaskyne uzavretý zosuvom pôdy, čím sa vysvetľuje neprítomnosť mladších stôp. Aby sa predišlo poškodeniu malieb návštevníkov, ako sa stalo v Lascaux, je jaskyňa pre verejnosť uzavretá.

Referencie

Pozri aj 
 Aurignacien

Iné projekty

Externé odkazy 
 The Cave of Chauvet-Pont-d'Arc na stránke Ministerstva kultúry, mapka a fotografie 
 Ancient Grand Masters: Chauvet Cave, France. Článok kurátora J. Clottese 
 Chauvet Cave na stránkach Metropolitan Museum of Art, Timeline of Art History
 Jenny Hogan, Doubt Cast on Age of Oldest Human Art. Abstrakt článku z New Scientist, 18. 4. 2003 
 Chauvet Cave 
 The Grotte Chauvet : a completely homogeneous art?
 Chauvet cave. Stránky zberateľov s obrázkami 
 Cave of Forgotten Dreams. 3D film W. Herzoga

Zdroj 

Praveké umenie
Lokality Svetového dedičstva vo Francúzsku
Jaskyne vo Francúzsku
Ardèche (departement)
Alfeld

Alfeld je obec v nemeckej spolkovej krajine Bavorsko. Ide o súčasť zemského okresu Nürnberger Land vo vládnom obvode Stredné Fransko.
V roku 2011 tu žilo 1 096 obyvateľov.

Časti obce 
Obec sa skladá z 18 častí:
 Alfeld
 Claramühle
 Haubmühle
 Kauerheim
 Kirchthalmühle
 Kursberg
 Lieritzhof
 Nonnhof
 Otzenberg
 Pollanden
 Regelsmühle
 Rosenmühle
 Röthenfeld
 Seiboldstetten
 Waller
 Wettersberg
 Wörleinshof
 Ziegelhütte

Galéria

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
  Alfeld

Zdroj 

Mestá v Bavorsku
Desmond Tutu

Desmond Mpilo Tutu (* 7. október 1931, Klerksdorp, Južná Afrika† 26. december 2021, Kapské Mesto, Južná Afrika) bol juhoafrický anglikánsky arcibiskup.

Preslávil sa predovšetkým ako oponent apartheidu, v roku 1984 sa stal druhým Juhoafričanom, ktorý obdržal Nobelovu cenu mieru.

V novembri 2008 začal celosvetovú kampaň proti lovu veľrýb, ktorú podporuje Medzinárodný fond na ochranu zvierat (IFAW) alebo herec Pierce Brosnan a ktorej cieľom je úplný zákaz lovu veľrýb.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Desmond Tutu Diversity Trust
 The Desmond Tutu Peace Centre
 Tutu Foundation UK
 Archbishop Desmond Tutu Centre for War and Peace Studies

Zdroj 

Juhoafrické osobnosti
Anglikánski kňazi
Arcibiskupi
Nositelia Nobelovej ceny za mier
Nositelia Templetonovej ceny
Absolventi University of London
Juhoafrickí nositelia Nobelovej ceny
Vústra

Vústra je rybníček s priliehajúcou slatinnou lúkou v okrese Semily. Leží asi 1,3 km severne od obce Olešnice a podobne ďaleko východne od obce Všeň. Vústra je chránená ako prírodná pamiatka ev. č. 1711 z dôvodu ochrany mokradí biotopu s výskytom zvlášť chránených druhov rastlín a živočíchov a pre udržanie vhodných podmienok pre ich rozvoj. Oblasť spravuje AOPK ČR Správa CHKO Český ráj. Chránené územie má veľkosť 2,2 ha a bolo vyhlásené 1. januára 1996. Územie pamiatky je voľne prístupné, po jej okraji vedie značený turistický chodník.

Etymológia 
Na starších mapách sa uvádza "V ústře" a dodnes sa názov lokality píše s "ú" namiesto "ů". Miestnymi obyvateľmi je používaný tiež tvar "Vústří". Podľa ústnej tradície je názov odvodený zo slovného spojenia "v ústrety" (naproti). Ponúka sa tiež odvodenie od slova "Ostrý" resp. "Ostrá", ako bol označovaný kopec na juhozápadnej strane údolia. Tretím možným vysvetlením je hojný výskyt ostrice.

Príroda 
Slatinnú lúku s malým svahovým prameniskom a rybníček obklopujú lesy s prevažne smrekovým porastom. Pod hrádzou je z časti zachovaná údolná jelšina. Údolie je ohraničené pieskovcovými skalnými vežami. Na severe na vrchu Kozlov sú pozostatky skalného hradu Chlum-Kozlov. 

V mokradi sa nachádza vzácne společenstvo mokraďových druhov. Rastie tu páperník úzkolistý, fialka močiarna alebo ostrica Davallova. Na tieto porasty nadväzuje pichliačová lúka na ktorej sa vyskytujú žltohlav najvyšší alebo vstavačovec májový. Lúka sa pravidelne kosí.

Celkom bolo na území Vústry napočítaných cez tridsať stavovcov. Oblasť obývajú predovšetkým vtáky (volavka popolavá, rybárik riečny). V rybníku žije množstvo obojživelníkov (ropucha bradavičnatá, skokan hnedý, mlok bodkovaný alebo mlok horský). V rybníčku sa pestujú ryby.

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam chránených území v okrese Semily

Iné projekty

Externé odkazy 
 Vyhláška Správy CHKO Český ráj o zriadení chráneného územia
 Na stránke Český ráj.cz

Zdroj 

Chránené územia v okrese Semily
Rybníky v Česku
Mokrade v Česku
Chránená krajinná oblasť Český ráj
Jičínská pahorkatina
Povodie Jizery
Olešnice (okres Semily)
Michael Malarkey

Michael Malarkey (* 21. jún 1983) je americký herec a spevák známy predovšetkým zo seriálu Upírske denníky (The Vampire Diaries), kde stvárnil postavu Enza.

Skorý život 
Narodil sa Američanovi írskeho pôvodu a Britke arabsko-talianskeho pôvodu. Rodina sa usadila v Yellow Springs v štáte Ohio. Michael je najstarší z troch bratov (Daniel, Kevin). V 2006 Malarkey odcestoval do Londýna v Anglicku aby mohol študovať na London Academy of Music and Dramatic Art.

Kariéra 
Jeho začiatky sú na londýnskych pódiách, kde sa objavil v rôznych divadelných produkciách ako Spring Storm, Beyond the Horizon alebo v adaptácii Veľký Gatsby v úlohe Jaya Gatsbyho či v muzikály Million Dollar Quartet v úlohe Elvisa Presleyho.

Malarkey sa taktiež objavil v krátkych filmoch Good Morning Rachel (2009), Ghost in the Machine (2012) a v televíznom filme Impirioso predtým ako získal úlohu Lorenza (Enza) v seriáli Upírske denníky.

Filmografia

Divadlo 
 2009: Inches Apart ako Lee (Theatre 503, London – Winner of Theatre 503/Old Vic New Voices Award) 
 2010: Spring Storm ako Arthur (The National Theatre, London)
 2010: Beyond the Horizon ako Robert (The National Theatre, London)
 2011: Million Dollar Quartet (musical) ako Elvis Presley (Original London Company – Noël Coward Theatre, West End)
 2012: The Intervention ako Jed (Assembly Rooms, Edinburgh)
 2012: The Great Gatsby ako Jay Gatsby (Wilton's Music Hall, London)

Diskografia 
EP
 „Feed The Flames“ 
 „Knots“ 
Piesne
 „The Bells Still Ring“ 
 „Scars“

Referencie

Externé odkazy 
 Michael Malarkey na Facebooku
 Michael Malarkey na Internet Movie Database

Zdroj 

Televízni herci USA
Divadelní herci USA
Osobnosti z Bejrútu
Osobnosti USA írskeho pôvodu
Osobnosti USA talianskeho pôvodu
David Lean

David Lean (* 25. marec 1908, Croydon, Spojené kráľovstvo – † 16. apríl 1991, Londýn) bol britský filmový režisér, scenárista a producent.

Preslávili ho jeho veľkorozpočtové filmy ako Most cez rieku Kwai (1957), Lawrence z Arábie (1962), alebo Doktor Živago (1965). Za prvé dva filmy dostal Oscara za réžiu.

British Film Institute ho vo svojom časopise Sight & Sound v roku 2002 zaradil medzi 9 najväčších režisérov všetkých čias. a tri jeho filmy do stovky najlepších britských filmov.

Referencie

Externé odkazy 
 
 
 David Lean Archive 
 Biography at British Film Institute
 Mean Lean Filmmaking Machine
 Honours from the Queen
 David Lean Foundation 
 Literature on David Lean

Zdroj 

Britskí filmoví režiséri
Držitelia Oscara za najlepšiu réžiu
Držitelia ceny Zlatý glóbus za najlepšiu réžiu
Držitelia ceny BAFTA
Britskí filmoví producenti
Kvakeri
Commanders of the Order of the British Empire
Vápenický potok

Vápenický potok je chránený krajinný prvok v oblasti Bratislava.

Nachádza sa v okrese Bratislava IV v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2007 na rozlohe 2,5161 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Externé odkazy 
 Chránený krajinný prvok Vápenický potok, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené územia v okrese Bratislava IV
Kostná dolina

Kostná dolina je národná prírodná pamiatka v oblasti Cerová vrchovina.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Hajnáčka v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a novelizované v roku 1996 na rozlohe 4,92 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je významná paleontologická lokalita s náleziskom kosťových pozostatkov mladotreťohorných cicavcov.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Kostná dolina, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky
 Poloha na turistickej mape

Zdroj 
 

Národné prírodné pamiatky v Banskobystrickom kraji
Chránené územia v okrese Rimavská Sobota
Hajnáčka (okres Rimavská Sobota)
Paleontologické lokality na Slovensku
Lánce

Lánce sú národná prírodná pamiatka v oblasti Biele Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Omšenie v  okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1987 na rozlohe 3,0305 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Terasa vápencového tufu s cennou vegetáciou a malakofaunou pre vedecké a výskumné ciele, ako aj významnú ekostabilizačnú funkciu. Chránené územie sa nachádza v Strážovských vrchoch.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Lánce, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky
 Poloha na turistickej mape

Zdroj 

Národné prírodné pamiatky v Trenčianskom kraji
Chránené územia v okrese Trenčín
Omšenie
Lúčanský vodopád

Lúčanský vodopád je národná prírodná pamiatka v oblasti TANAP.

Nachádza sa v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1974. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Ochrana prirodzene odkrytého profilu pomerne hrubej vrstvy travertínov, ktorý poskytol vzácne paleontologické a archeologické nálezy a tamojší potok vytvára na ňom vodopád. Objekt veľkej krajinárskej, prírodnej a estetickej hodnoty. 

Jeho relatívna výška je 12 m. Ide o veľmi špecifický vodopád. Na rozdiel od vodopádov strmo prepadávajúcich cez skalné bralá, ktoré padajúca voda spätne podomieľa a vodopád sa „posúva“ proti toku, tu to platí iba minimálne u niektorých prúdov. Intenzívna tvorba penovca rozdeľuje územie s pretekajúcou vodou na stupne, ktoré narastajú v smere toku a vytvárajú kaskády. Vodnatosť toku spôsobuje aj erózne dôsledky, ako odtrhnuté a niekoľko metrov posunuté bloky horniny. Trhliny sa však zapĺňajú unášanými úlomkami hornín ale aj drevín a sú postupne spájané penovcovým „tmelom“. Rozklad organického materiálu často otvára cestu vode, ktorá následne rozrušuje okolie.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Lúčanský vodopád, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 
 

Národné prírodné pamiatky v Žilinskom kraji
Chránené územia v okrese Ružomberok
Lúčky (okres Ružomberok)
Mičinské travertíny

Mičinské travertíny sú národná prírodná pamiatka v oblasti CHKO Poľana.

Nachádzajú sa v katastrálnom území obce Čerín v  okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v rokoch 1979, 1992 na rozlohe 3,8320 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Mičinské travertíny, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné pamiatky v Banskobystrickom kraji
Chránené územia v okrese Banská Bystrica
Čerín
Snežná diera

Snežná diera je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v katastrálním území obce Bôrka v okrese Rožňava v Košickom kraji na území Národného parku Slovenský Kras. Územie bolo vyhlásené v roku 1996. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

V roku 1995 sa spolu s ďalšími pamiatkami stala súčasťou Svetového dedičstva UNESCO pod názvom jaskyne Slovenského krasu a Aggteleckého krasu.

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Snežná diera, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné pamiatky v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Rožňava
Bôrka
Starohutiansky vodopád

Starohutiansky vodopád je národná prírodná pamiatka v pohorí Pohronský Inovec a je v správe Štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Nová Baňa v okrese Žarnovica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1977. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Vodopád na 5 m vysokom terénnom stupni, ktorý sa nachádza na nepomenovanom potoku vlievajúcom sa do Starohutského potoka. Širšie okolie vodopádu je budované treťohornými vulkanickými horninami, zastúpenými rôznymi typmi andezitov a andezitových vulkanoklastík.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Starohutiansky vodopád, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné pamiatky v Banskobystrickom kraji
Chránené územia v okrese Žarnovica
Nová Baňa
Jaskyňa zlomísk

Jaskyňa zlomísk je národná prírodná pamiatka, ktorá sa nachádza východne od Liptovského Mikuláša, v Národnej prírodnej rezervácii Jánska dolina. Jej dva vstupné otvory sa nachádzajú v blízkosti tiesňavy nad vyvieraním Štiavnice v nadmorských výškach 809 m a 854 m, približne 19 m a 64 m nad dnešným tokom Štiavnice. Horný vchod je dobre prístupný a pravdepodobne odnepamäti známy pastierom a drevorubačom. Druhý vchod bol umelo prerazený z dôvodu ľahšieho prístupu do jaskynných priestorov. Celková dĺžka známych jaskynných priestorov dosahuje 10 445 m s hĺbkou 147 m, čo jaskyňu radí medzi najvýznamnejšie jaskyne na Slovensku.

V niektorých častiach jaskyne sa nachádza bohatšia kvapľová výzdoba, najmä slamky a palicovité stalagmity vyrastajúce z piesčitých sedimentov. V jaskyni zimujú štyri druhy netopierov. Početnejší z nich je netopier veľký (Myotis myotis).

Chránené územie 
Jaskyňa zlomísk je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň. Nachádza sa v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky jaskyne na serveri Spravy slovenských jaskýň
 Národná prírodná pamiatka Jaskyňa Zlomísk, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Referencie

Zdroj 
 

Jaskyne na Slovensku
Národné prírodné pamiatky v Žilinskom kraji
Chránené územia v okrese Liptovský Mikuláš
Liptovský Ján
Chránené územia Národného parku Nízke Tatry
Medvedia jaskyňa (Slovenský raj)

Medvedia jaskyňa je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Letanovce v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v rokoch 1972, 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je fluviokrasová jaskyňa vytvorená vo vápencoch silicika so súhrnnou dĺžkou 485 m. Má rôzne, ale pomerne poškodené sintrové formy. Na Slovensku ide o najbohatšie nálezisko kostí jaskynného medveďa. Vyskytujú sa tu netopiere i trogloxénne bezstavovce.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Medvedia jaskyňa, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky
 Jaskyňa  na stránkach SSJ

Zdroj 

Národné prírodné pamiatky v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Spišská Nová Ves
Letanovce
Okno (jaskyňa)

Okno je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Demänovská Dolina v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: NPP je zriadená na ochranu rovnomennej jaskyne, ktorá predstavuje hodnoty celoslovenského charakteru.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Okno, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné pamiatky v Žilinskom kraji
Chránené územia v okrese Liptovský Mikuláš
Demänovská Dolina
Perlová jaskyňa

Perlová jaskyňa je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v Belianskej doline v okrese Martin v Žilinskom kraji. Jaskyňa bola vyhlásená za národnú prírodnú pamiatku v roku 2001 vyhláškou Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 292/2001 Z.z. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je Ochrana prírodných hodnôt jaskyne celoslovenského významu.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Perlová jaskyňa, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné pamiatky v Žilinskom kraji
Chránené územia v okrese Martin
Belá-Dulice
Jaskyne na Slovensku
Podbanište

Podbanište je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Slizké v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v rokoch 2001 a 2005. Rozloha ochranného pásma bola stanovená na 168,5265 ha.

Predmetom ochrany je Ochrana prírodných, kultúrnych a estetických hodnôt jaskyne, ktorá je najreprezentatívnejším príkladom aktívnej fluviokrasovej jaskyne s neporušenou kvapľovou výzdobou v podmienkach rozčleneného krasu kombinovaných vrásovo-zlomových štruktúr.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Podbanište, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné pamiatky v Banskobystrickom kraji
Chránené územia v okrese Rimavská Sobota
Slizké
Starý hrad (jaskyňa)

Starý hrad je národná prírodná pamiatka, ktorú spravuje Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je Jeden z najvýznamnejších krasových fenoménov Slovenska - v súčasnosti neporušená a najhlbšia (432 m) známa jaskyňa SR (rok 2003). Nachádza sa vo vysokohorskom krase Krakovej hole. Má bohatú sintrovú výzdobu. Význam pre speleologický výskum - otázka prepojenia s ďalšími jaskyňami.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Starý hrad, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné pamiatky v Žilinskom kraji
Chránené územia v okrese Liptovský Mikuláš
Liptovský Ján
Chránené územia Národného parku Nízke Tatry
Stratenská jaskyňa

Stratenská jaskyňa sa nachádza v južnej časti Slovenského raja, v krasovej oblasti nazývanej Spišsko-gemerský kras na krasovej planine Duča. Jaskyňu objavili 1. decembra 1972 členovia Speleologického klubu Slovenský raj v Spišskej Novej Vsi, Vladimír Košel a Jaromír Volek. Vchod do jaskyne sa nachádza v ľavom svahu krasovej doliny Tiesňavy južne od obce Stratená. S dlžkou 18 545 m bola druhou najdlhšou jaskyňou Slovenska. V roku 1994 ju speleológovia prepojili so susediacou jaskyňou Psie diery a vzniknutý krasový systém je s dĺžkou 22 km chodieb, siení a priepastí druhý najdlhší zo slovenských jaskýň.

Výnimočnosť Stratenskej jaskyne spočíva hlavne v mohutnosti jej podzemných priestorov. Najväčší priestor jaskyne, a tiež celého slovenského podzemia, je Rozprávkový dóm s dĺžkou 192 m, šírkou 46 m, priemernou výškou 11 m, plochou 9 040 m2 a objemom 79 017 m3 - najväčší jaskynný priestor Slovenska. Kvapľová výzdoba jaskyne je pomerne bohatá, zvláštnosťou jaskyne sú kopovité či kužeľovité stalagmity. Priestory jaskyne boli vytvorené rozšírením puklín vo vápenci vodami rieky Hnilec.

V priestoroch jaskyne Psie diery sa nachádzajú najbohatšie náleziská kostí medveďa jaskynného na Slovensku, čo z nej robí významnú paleontologickou lokalitu.

Jaskyňa priamo súvisí s Dobšinskou ľadovou jaskyňou, prepojenie s ňou však nebolo nikdy realizované, aby sa nenarušila špecifická mikroklíma ľadovej jaskyne. V budúcnosti sa uvažuje o vykopaní umelého vchodu do jaskyne blízko vchodu do Dobšinskej ľadovej jaskyne a jej sprístupnenie.

Chránené územie 
Stratenská jaskyňa je národná prírodná pamiatka, ktorú spravuje Správa slovenských jaskýň. Nachádza sa v katastrálnom území mesta Dobšiná v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je Ochrana 21485 m dlhej 194 m hlbokej fluviokrasovej jaskyne v Slovenskom raji so sintrovou výzdobou a podzemnými jazierkami, vytvorenej v triasovom wettersteinskom (svetlom) vápenci.

Referencie

Externé odkazy 
 Stratenská jaskyňa
 Mapa jaskyne
 Informácie na serveri Spravy slovenských jaskýň
 Národná prírodná pamiatka Stratenská jaskyňa, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Jaskyne na Slovensku
Slovenský raj
Národné prírodné pamiatky v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Rožňava
Dobšiná
Štefanová (jaskyňa)

Štefanová je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v katastrálnοm území obce Demänovská Dolina v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je Ochrana jaskyne v krasovom území Demänovskej doliny.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Štefanová, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné pamiatky v Žilinskom kraji
Chránené územia v okrese Liptovský Mikuláš
Chránené územia Národného parku Nízke Tatry
Jaskyne na Slovensku
Demänovská Dolina
Veľká ľadová priepasť

Veľká ľadová priepasť je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň. Nachádza sa v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Nachádza sa tesne pod vrcholom Ohnište v Nízkych Tatrách. Je viditeľná z Jánskej doliny. Z pod plošiny Ohnišťa ústia do priepasti dva otvory. Horný (viď. foto) sa nachádza v nadmorskej výške , spodný bočný vchod je vo výške  V hĺbke 89 m, na dne hlavnej priepasti pokrytého ľadovou triešťou a kusmi dreva vystupuje ľadový kužeľ. Dosahuje výšku približne 10 m. Na dne hlavnej priepasti sa ešte nachádza puklinová chodba smerujúca SSV smerom, na konci ktorej je ústie 30 m vertikály, ktorá je ukončená suťovým dnom v hĺbke 125 m od horného otvoru.

Prvá jaskyniarska expedícia do priepasti sa uskutočnila v auguste 1939 pod vedením Vojtecha Benického z Múzea Slovenského krasu. Zostúpili do 89 m hlbokej priepasti, dno ktorej bolo zatarasené ľadom, balvanmi a drevom. Ďalšie výpravy v rokoch 1955 a 1956 priniesli nové poznatky o priepasti. Priepasť je vytvorená v strednotriasových gutensteinských vápencoch bielovážskej série chočského príkrovu.

Predmetom ochrany je Ochrana koróznej inaktívnej vertikálnej jaskyne, ktorá je hlboká 125 m a má stálu ľadovú výplň. Nachádza sa v Demänovských vrchoch v Nízkych - Ďumbierskych Tatrách.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Veľká ľadová priepasť, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Zdrojom článku je Správa slovenských jaskýň

Národné prírodné pamiatky v Žilinskom kraji
Chránené územia v okrese Liptovský Mikuláš
Liptovský Ján
Chránené územia Národného parku Nízke Tatry
Zápoľná

Zápoľná je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Východná v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je Ochrana fluviokrasovej vertikálno-horizontálnej jaskyne dlhej 1438 m s prevýšením 59 m. Vytvorená je v gutensteinskom vápenci so sporadickou sintrovou výplňou a jazierkami. Nachádza sa vo Važeckom chrbáte v Kozích chrbtoch.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Zápoľná, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 
 

Národné prírodné pamiatky v Žilinskom kraji
Chránené územia v okrese Liptovský Mikuláš
Východná (obec)
Chránené územia Národného parku Nízke Tatry
Záskočská jaskyňa

Záskočská jaskyňa je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je Ochrana fluviokrasovo-koróznej inaktívnej jaskyne so sintrovou výplňou. Vytvorená je v triasovo gutensteinských vápencoch. Jej dĺžka je 5 034 m, prevýšenie 284 m. Reprezentatívny typ vyššie položených jaskýň rozčleneného krasu monoklinálnych chrbtov.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Záskočská jaskyňa, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné pamiatky v Žilinskom kraji
Chránené územia v okrese Liptovský Mikuláš
Liptovský Ján
Chránené územia Národného parku Nízke Tatry
Javorinka (jaskyňa)

Javorinka je národná prírodná pamiatka, ktorú spravuje Správa slovenských jaskýň.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Tatranská Javorina v okrese Poprad v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 2001. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je Najrozsiahlejšia jaskyňa vo vysokohorskom prostredí Tatier, 5. najdlhšia (5 198 m) na Slovensku. Podzemné priestory sú nepoškodené, esteticky pôsobivý je najmä podzemný tok s vodopádmi a jaskynné perly. Je to fluviokrasová jaskyňa s výskytom past. sintra.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná pamiatka Javorinka, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné pamiatky v Prešovskom kraji
Chránené územia v okrese Poprad
Tatranská Javorina
Chránené územia Tatranského národného parku
Volodymyr Borysovyč Hrojsman

Volodymyr Borysovyč Hrojsman (; * 20. január 1978, Vinnycia, Ukrajina) je ukrajinský politik, od 14. marca 2016 premiér Ukrajiny.

Život 
Narodil sa v meste Vinnycia vo vtedajšom Sovietskom zväze v židovskej  rodine sústružníka a dielenského majstra Borisa Issakoviča Hrojsmana.

Od roku 1994, ako 16 ročný zastával funkciu obchodného riaditeľa vo firme svojho otca. V roku 2003 ukončil štúdium na súkromnej vysokej škole Medziregionálna akadémia riadenia personálu so špecializáciou jurisprudencia. Vo februári 2010 absolvoval štúdium na Národnej akadémii verejnej správy pri úrade prezidenta Ukrajiny a získal magisterský titul v odbore Riadenie sociálneho rozvoja a špecializácii manažment na regionálnej a miestnej úrovni. Je ženatý a má tri deti.

V rokoch 2006 až 2014 pôsobil ako starosta mesta Vinnycia na západe Ukrajiny. V rokoch 20102014 pôsobil ako viceprezident Zväzu miest na Ukrajine pre obytno-komunálne záležitosti. Od roku 2014 podpredseda vlády Ukrajiny a zároveň minister pre miestny rozvoj, stavebníctvo a bývanie (od 27. februára do 2. decembra 2014). 12. predseda Najvyššej rady Ukrajiny (27. november 201414. apríl 2016) za stranu Blok Petra Porošenka. Premiér Ukrajiny od 14. apríla 2016. Na post premiéra bol zvolený po odvolaní svojho predchodcu Arsenija Jaceňuka v dôsledku ústavnej krízy, ktorá vznikla po rozpade vlády a hrozbe predčasných volieb. Jeho vláda má len 227 mandátov, teda o jeden viac ako je potrebné minimum. Kritizovaná je aj za spôsob ako vznikla – po dlhých debatách s pomocou prebehlíkov z iných strán.

Referencie

Iné projekty 

Ukrajinskí politici
Premiéri Ukrajiny
Ukrajinské osobnosti židovského pôvodu
Členovia Verchovnej rady Ukrajiny
Predsedovia Verchovnej rady Ukrajiny
Ukrajinskí komunálni politici
Primátori miest na Ukrajine
Podpredsedovia vlády Ukrajiny
Ministri pre miestny rozvoj, stavebníctvo a bývanie Ukrajiny
Osobnosti z Vinnycie
Slnko v sieti 2016

6. ročník odovzdávania cien Slnko v sieti sa uskutočnil 16. apríla 2016 v novostavbe Slovenského národného divadla v Bratislave. Celkovo sa o ocenenie uchádzalo 42 filmov, z toho 13 celovečerných, 19 dokumentárnych a 10 animovaných. Konečné nominácie obdržalo 15 filmov, 27 neuspelo.

Ceremónia
 Hostitelia
 Jan Kraus 
 Gabriela Marcinková

 Hudobný doprovod
 Fragile

 Uvádzači kategórií

Kategórie

Hlavné 
 Filmy

 Tvorcovia

 Herci

Špeciálne 
 Cena pocty

Superlatívy

Viacnásobní víťazi 

 Filmy
 5 cien
 Eva Nová

 2 ceny
 Koza
 Sedem zhavranelých bratov

 Tvorcovia
 2 ceny
 Marko Škop

Viacnásobní kandidáti 

 Filmy
 9 nominácií
 Eva Nová

 6 nominácií
 Koza

 3 nominácie
 Čistič
 Deti
 Fair play

 2 nominácie
 Rukojemník
 Sedem zhavranelých bratov
 Tak ďaleko, tak blízko
 Wilsonov

 Tvorcovia
 2 nominácie
 Ivan Ostrochovský
 Marko Škop

Nevybrané filmy

Poznámky

Referencie

Externé odkazy 
 Slnko v sieti 2016 (oficiálne stránky)
 Slnko v sieti 2016 (videozáznam RTVS)

6. ročník (2016)
2016 na Slovensku
Baricovie lúky

Baricovie lúky je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Moravské Lieskové v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 na rozlohe 1,6247 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.  Je súčasťou CHKO Biele Karpaty. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany. 

Predmetom ochrany je: Druhá najväčšia lokalita kriticky ohrozeného druhu Iris graminea (kosatec trávolistý) v Bielych Karpatoch, ako aj jeho sprevádzajúcich druhov. Lokalita sa nachádza na severovýchodnom úpätí Veľkej Javoriny na flyšovom geologickom podklade.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Baricovie lúky, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 
 

Prírodné pamiatky v Trenčianskom kraji
Chránené územia v okrese Nové Mesto nad Váhom
Chránená krajinná oblasť Biele Karpaty
Moravské Lieskové
Belinské skaly

Belinské skaly sú prírodná pamiatka v oblasti Cerová vrchovina.

Nachádzajú sa v okrese Lučenec v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1993 na rozlohe 7,1100 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Ochrana prírodovedecky a krajinársky hodnotných bazaltových veží so strieškovitými výčnelkami s doskovitou odlučnosťou, ktoré vytvárajú tzv. skalné mesto v počiatočnom štádiu vzniku. Vhodné biotopy plazov a teplomilného hmyzu i vzácnych rastlín.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Belinsky skaly, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 
 

Prírodné pamiatky v Banskobystrickom kraji
Chránené územia v okrese Lučenec
Belina (obec)
Bestinné

Bestinné je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.

Nachádza sa v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 1,29 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené. Je súčasťou CHKO Biele Karpaty. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: Trávnaté porasty s výskytom vzácnych a ohrozených druhov flóry. Prírodná pamiatka predstavuje záver plytkej dolinky nad osadou Šenáková so začiatkom zosuvného prúdu na flyšovom podloží.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Bestinné, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 
 

Prírodné pamiatky v Trenčianskom kraji
Chránené územia v okrese Nové Mesto nad Váhom
Chránená krajinná oblasť Biele Karpaty
Nová Bošáca
Bíňanský sprašový profil

Bíňanský sprašový profil je prírodná pamiatka v oblasti Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1984 na rozlohe 0,3600 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: PP je vyhlásená na ochranu sprašového profilu na brehu Hrona, 5-10 m vysokého, ako vzácneho javu v rámci povodia tejto rieky na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Bíňanský sprašové profil, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné pamiatky v Nitrianskom kraji
Chránené územia v okrese Nové Zámky
Bíňa
Borotová

Borotová je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.

Nachádza sa v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 1,48 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené. Je súčasťou CHKO Biele Karpaty. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: Pramenná slatina s cennou flórou a faunou. Jedna z najbohatších lokalít Dactylorhiza majalis. V rámci okolitých bučín jedno z mála dôležitých miest, kde užitočný hmyz zo širokého okolia získava nektár.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Borotová, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 
 

Prírodné pamiatky v Trenčianskom kraji
Chránené územia v okrese Nové Mesto nad Váhom
Chránená krajinná oblasť Biele Karpaty
Stará Turá
Brehové porasty Dubovej

Brehové porasty Dubovej je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území obcí Podolie, Čachtice, Pobedim a Častkovce v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1983. Ochranné pásmo nebolo stanovené.  Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: Jediné zachovalé brehové porasty svojho druhu v okrese. Predstavujú význačný ekostabilizačný a krajinotvorný prvok. Poskytujú útočisko množstvu ohrozených druhov vtákov (najmä bútľavé vŕby). Sú ľahko dostupným študijným objektom.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Brehov porast Dubovej, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné pamiatky v Trenčianskom kraji
Chránené územia v okrese Nové Mesto nad Váhom
Podolie (okres Nové Mesto nad Váhom)
Čachtice
Pobedim
Častkovce
Kohútová

Kohútová je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Moravské Lieskové v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1992 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo stanovené.  Je súčasťou CHKO Biele Karpaty. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany je: Jednokosná lúka s veľkým zastúpením vstavačovitých rastlín a silne ustupujúcich druhov článkonožcov. Refúgium genofondu a výskumná plocha.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Kohútová, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 
 

Prírodné pamiatky v Trenčianskom kraji
Chránené územia v okrese Nové Mesto nad Váhom
Moravské Lieskové
Pavúkov jarok

Pavúkov jarok je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.

Nachádza sa v katastrálnom území mesta Stará Turá v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 a novelizované v roku 2009 na rozlohe 22,4874 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené. Na chránenom území platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: Biotopy európskeho významu: jaseňovo-jelšové podhorské lužné lesy (91E0), vysokobylinné spoločenstvá na vlhkých lúkach (6430), nížinné a podhorské kosné lúky (6510) a druhy európskeho významu: spriadač kostihojový (Callimorpha quadripunctaria), modráčik krvavcový (Maculinea teleius), modráčik bahniskový (Maculinea nausithous), ohniváčik veľký (Lycaena dispar) a kunka žltobruchá (Bombina variegata).

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Pavúkov jarok, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Nové Mesto nad Váhom
Stará Turá
Šašnatá

Šašnatá je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.

Nachádza sa v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 0,1971 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.

Predmetom ochrany sú: Zachovalé brehové porasty typického potoka Myjavskej pahorkatiny so samočistiacou a filtračnou schopnosťou, ktorá je znásobená močaristou nivou potoka. Okrem vedeckej a výskumnej hodnoty má územie významnú krajinotvornú a ekostabilizačnú funkciu.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Šašnatá, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné pamiatky v Trenčianskom kraji
Chránené územia v okrese Nové Mesto nad Váhom
Stará Turá
Rösslerov lom

Rösslerov lom je prírodná pamiatka v oblasti Bratislava.

Nachádza sa v okrese Bratislava III v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1990 na rozlohe 2,3828 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Za chránené územie je vyhlásená významná geologická lokalita, v ktorej vystupuje kompaktný granodiorit ako súčasť kryštalinika Malých Karpát, dôležitá z vedecko-výskumného, náučného a ekologického hľadiska.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Rösslerov lom, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, štátna ochrana prírody Slovenskej republiky
 Rösslerov lom, Minerály Západných Karpát

Zdroj 

Prírodné pamiatky v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Bratislava III
Nové Mesto (Bratislava)
Devínska lesostep

Devínska lesostep je prírodná pamiatka v oblasti Bratislava.

Nachádza sa v okrese Bratislava IV v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1992 na rozlohe 5,0966 ha. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: Významná lokalita spoločenstva kriticky ohrozených druhov rastlín. Vyskytujú sa tu xerotermné fytocenózy s kriticky ohrozenou koringiou rakúskou. Prírodná pamiatka je súčasťou JZ svahov masívu Devínskej Kobyly so strmými svahmi, krovinami i skupinami lúčok.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Devínska lesostep, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky
 Poloha na turistickej mape

Zdroj 
 

Prírodné pamiatky v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Bratislava IV
Devín
Panský diel (Bratislava)

Panský diel je prírodná pamiatka v oblasti Dunajské luhy.

Nachádza sa v okrese Bratislava II v Bratislavskom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1990 na rozlohe 15,6000 ha a zaradené do 4. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo stanovené.

Predmetom ochrany je: podunajská oblasť, doposiaľ zachovaná ako lesostep, s výskytom mimoriadne vzácnych, kriticky ohrozených druhov orchideí - vstavača ploštičného, vstavača obyčajného a ďalších druhov.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Panský diel, Štátny Zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územie, štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné pamiatky v Bratislavskom kraji
Chránené územia v okrese Bratislava II
Podunajské Biskupice
Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy