Alžbetínska univerzita

Alžbetínska univerzita bola maďarská univerzita v Bratislave, ktorá bola založená v roku 1912. Svoju činnosť začala v roku 1914, počas vojnových rokov bola aktívna len čiastočne. Po vzniku Česko-Slovenska v roku 1919 bola zrušená.

Dejiny 
Prvou bratislavskou univerzitou bola Academia Istropolitana, založená Matejom Korvínom v roku 1465 (v tom čase jediná, hoci nie prvá univerzita v Uhorsku) a po Matejovej smrti v roku 1590 zanikla. Historická Trnavská univerzita bola založená v roku 1635 a presťahovaná do Budapešti v toku 1777. Ďalšia maďarská univerzita bola Miškolci. Po rakúsko-uhorskom vyrovnaní (1867) a nahradení nemčiny (1860) ako úradného jazyka maďarčinou zákon z rok 1868 ukladal povinné vyučovanie úradného jazyka na školách mali vznikať nové maďarské univerzity. O novú univerzitu mali záujem aj Košice. V Bratislave vznikla po mnohých pokusoch a oddialeniach, ktoré sa ťahali už od osemdesiatych rokov 19. storočia. Alžbetínska univerzita bola založená v Bratislave až v roku 1912. Pomenovaná bola podľa Alžbety Bavorskej (Sissi), alebo podľa Svätej Alžbety Uhorskej (Durínskej). Prednášať sa na nej začalo 13. októbra 1914.

Fakulty 
Mala tri fakulty: právnickú (začala činnosť v akademickom roku 1914/1915), filozofickú (začala činnosť v letnom semestri 1917/1918), lekársku (začala činnosť v akademickom roku 1918/1919, mala funkčné len klinické ročníky). Plánovaná prírodovedecká fakulta vôbec nezačala svoju činnosť. Právnická a filozofická fakulta svojou činnosťou nadväzovali na Kráľovskú akadémiu (v 1784 premiestnená z Trnavy do Bratislavy, kde pôsobila do 1912). Právnická fakulta sídlila v budove Jezuitského kolégia na Kapitulskej ulici a lekárska fakulta v Aspremontovom paláci.  So vznikom bola založená i univerzitná knižnica o čo sa zaslúžil knihovník bratislavskej Mestskej Knižnice dr. Kumlik. Presvedčil mesto, aby darovalo bohaté knižničné fondy novozaloženej univerzite. V tom čase knižnica vlastnila 28 887 zväzkov a univerzitnej knižnici odovzdala 23 715 zväzkov.

Hodnotenie a význam 
Počas jej činnosti mala najviac poslucháčov právnická fakulta – 180 – a mala 11 katedier a 15 profesorov.

Univerzita bola zriadená pre územie Slovenska, jej pôsobenie však bolo výrazne maďarizačné. 

Na lekárskej fakulte začal svoju vedeckú dráhu Albert Szent-Györgyi, neskorší nositeľ Nobelovej ceny za fyziológiu a medicínu. 

Alžbetínska univerzita zanikla po vzniku Česko-Slovenska 30. júna 1919. Časť bola včlenená do novovzniknutej Univerzity Komenského a časť prenesená do Pécsu.

Súkromná Vysoká škola zdravotníctva a sociálnej práce sv. Alžbety v Bratislave, ktorá vznikla v roku 2003, nadväzuje na Alžbetínsku univerzitu svojím názvom.

Známi študenti 

 Lajos Bakay
 Soma Beck
 Birkás Géza (1879–1951) – literárny historik
 Cecil Pál Bognár (1883–1967) – psychológ
 Elemér Császár (1874–1940) – literárny historik, člen Maďarskej akadémie vied
 István Csekey (1889 – 1963) – právnik
 Bela Entz (1877–1959) – patológ, korešpondent Maďarskej akadémie vied
 Ferenc Faluhelyi (1886–1944) medzinárodný právnik
 Géza Gyula Fejérváry (1894–1932) – zoológ, paleontológ
 Gyula Gyomlay (1861–1942) klasický filológ, byzantinológ, člen Maďarskej akadémie vied
 József Halasy-Nagy (1885–1976) – filozof, historik filozofie
 Pál Heim
 Antal Hodinka (1864–1946) – historik, korešpondent Maďarskej akadémie vied
 Karel Kerényi (1897–1973) – klasický filológ, historik náboženstva, korešpondent Maďarskej akadémie vied
 Gyula Kornis (1885–1958) – filozof, kultúrny politik, člen Maďarskej akadémie vied, elnöke.
 Ferenc Kováts (1873–1956) historik, ekonóm, člen Maďarskej akadémie vied
 Dezső Laky (1887–1962) štatistík, ekonomický politik, člen Maďarskej akadémie vied
 Imre Lukinich (1880–1950) – historik, člen Maďarskej akadémie vied
 Lajos Prohászka (1897–1963) – pedagóg, filozof kultúry, korešpondent Maďarskej akadémie vied
 Tivadar Thienemann (1890–1985) – literárny historik, germanista, jazykový psychológ, korešpondent Maďarskej akadémie vied
 Albert Szent-Györgyi (1893–1986) – politik a nositeľ Nobelovej ceny za fyziológiu a medicínu
 Rezső Vári (1867–1940) – klasický filológ, byzantinológ, člen Maďarskej akadémie vied
 Hildebrand Dezső Várkonyi (1888–1971) – filozof, pedagóg a psychológ
 Ödön Weszely (1867–1935) – pedagóg

Referencie

Externé odkazy 
 Nová univerzita dedila po alžbetínskej
 Na Leškovej bol kedysi park

Zaniknuté vysoké školy na Slovensku
Školy v Bratislave