joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Závadské skalky

Závadské skalky je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Závadka v okrese Gelnica v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1987 na rozlohe 3,8851 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: PP je vyhlásená na ochranu erodovaného skalného útvaru budovaného fylitmi s polohami bázických hornín a detritických metamorfík, výrazne sa uplatňujúceho v okolitom reliéfe, vo voloveckom pásme Slovenského Rudohoria.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná pamiatka Závadské skalky, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné pamiatky v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Gelnica
Závadka (okres Gelnica)
Bisce

Bisce je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Vihorlat.

Nachádza sa v katastrálnom území obcí Horovce a Vojčice v okrese Trebišov a v okrese Michalovce v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2007 na rozlohe 28,01 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Účelom vyhlásenia prírodnej rezervácie je zabezpečenie ochrany prirodzených procesov a umožnenie nerušeného vývoja geobiologického spoločenstva nachádzajúceho sa na tomto území.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Bisce, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Trebišov
Chránené územia v okrese Michalovce
Horovce (okres Michalovce)
Vojčice
Boľské rašelinisko

Boľské rašelinisko je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Boľ, Kráľovský Chlmec v okrese Trebišov v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1967 na rozlohe 13,6351 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Rezervácia predstavuje jedno z najzachovalejších rašelinísk v oblasti Potiskej nížiny so zriedkavým typom prirodzeného jelšovo-brezového lesa, v ktorom sa masovo vyskytuje bezkalenec klasnatý - Molinia cerulea. Rezervácia sa využíva ako vedeckovýskumný objekt.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Boľské rašelinisko, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Trebišov
Boľ
Kráľovský Chlmec
Boršiansky les

Boršiansky les je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Borša v okrese Trebišov v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2009 na rozlohe 7,93 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Účelom vyhlásenia chráneného areálu je ochrana biotopu európskeho významu: Vŕbovo-topoľové nížinné lužné lesy (91E0) a druhov európskeho významu: roháč obyčajný (Lucanuscervus), korýtko riečne (Unio crassus) a kunka červenobruchá (Bombina bombina).

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Boršiansky les, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Trebišov
Borša
Dlhé Tice

Dlhé Tice je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obcí Rad, Zatín a Svinice v okrese Trebišov v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 46,8237 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Uzemie predstavuje zvysky mimoriadne zachovalych povodnych biocenoz mrtvych ramien Tice, ktoré okrem značnej biologickej hodnoty plnia funkciu krajinarsku, esteticku. Okrem inych chranenych druhov sa tu nachadzaju rozsiahle porasty rezavky aloovitej.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Dlhé Tice, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Trebišov
Rad (okres Trebišov)
Zatín
Svinice
Horešské lúky

Horešské lúky je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Malý Horeš v okrese Trebišov v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 6,9419 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: PR je vyhlásená na ochranu zriedkavého spoločenstva slanistých močiarov v terénnej zníženine na Východoslovenskej nížine, na ktorej je to jediné zachovalé spoločenstvo tohto typu.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Horešské lúky, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Trebišov
Malý Horeš
Kašvár

Kašvár je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Ladmovce v okrese Trebišov v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1953 a naposledy novelizované v roku 1993 na rozlohe 116,4264 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Ochrana územia na mezozoickom podklade vo východnej časti Zemplínskych vrchov. Vhodné prostredie pre vápnomilnú, xerotermnú vegetáciu a príslušné spoločenstvá fauny. Miestami výskyt krasových javov. Množstvo vzácnych a chránených taxónov.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Kašvár, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Trebišov
Ladmovce
Krátke Tice

Krátke Tice je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Zatín, Vojka v okrese Trebišov v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 17,4064 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Ochrana izolovaného mŕtveho ramena s otvorenou vodnou plochou s pôvodnou močiarnou i vodnou vegetáciou s množstvom chránených a kriticky ohrozených rastlinných druhov. Má mimoriadnu biologickú hodnotu a klimatický i estetický význam v poľnohospodárskej krajine Východoslovenskej nížiny.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Krátke Tice, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Trebišov
Zatín
Vojka
Latorický luh

Latorický luh je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Boťany v okrese Trebišov v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1967 na rozlohe 15,0800 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany sú „lužné lesné porasty vŕbových jelšín a brestových jasenín v inundačnom území rieky Latorica. Poskytuje možnosti využitia pre porovnávanie zmien v dôsledku vodohospodárskych úprav na Východoslovenskej nížine, ako aj pre typologický výskum“.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Latorický luh, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Trebišov
Boťany
Poniklecová lúčka

Poniklecová lúčka je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Malý Horeš v okrese Trebišov v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1964 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Chránené územie predstavuje zvyšky pôvodnej xerotermnej vegetácie s masovým výskytom vzácnej formy ponikleca lúčneho (Pulsatilla pratensis) a iných xerotermných a pieskomilných druhov na východnom Slovensku. CHÚ je využité ako vedecko-študijný objekt.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Poniklecová lúčka, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Trebišov
Malý Horeš
Veľké jazero

Veľké jazero je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Vojka v okrese Trebišov v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1967 na rozlohe 8,0425 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Územie predstavuje rozsiahlu škálu močiarnych fytocenóz, rozšírených na Potiskej nížine, s jedinou slovenskou lokalitou rašelinného spoločenstva krovitých vrbín a jediným miestom masového výskytu vzácnej aldrovandky pľuzgiernatej (Aldrovanda vesiculosa).

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Veľké jazero, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Trebišov
Vojka
Zatínsky luh

Zatínsky luh je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Oborín, Zatín v okrese Trebišov a okrese Michalovce v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1930 a naposledy novelizované v roku 1993 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: prírodná rezervácia predstavuje lesné spoločenstvá dubových jasenín a vŕbových jelšín v medzihrádzovom priestore rieky Latorica na Východoslovenskej nížine. Sú to len zvyšky pôvodne rozsiahlejších lužných lesov tejto oblasti. Sú tu aj mŕtve ramená s typickou vegetáciou.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Zatínsky luh, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Michalovce
Chránené územia v okrese Trebišov
Oborín
Zatín
Zemplínska jelšina

Zemplínska jelšina je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Zemplínske Jastrabie v okrese Trebišov v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1981 na rozlohe 51,4 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: PR je vyhlásená na ochranu izolovaného komplexu prirodzených spoločenstiev lužného a slatinného jelšového lesa na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Zemplínska jelšina, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Trebišov
Zemplínske Jastrabie
Biele jazero (prírodná rezervácia)

Biele jazero je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Malý Horeš v okrese Trebišov v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 7,1977 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: PR je vyhlásená na ochranu refúgia viacerých chránených a ohrozených druhov vtákov v medzidunových zníženinách Východoslovenskej nížiny.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Biele jazero, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Trebišov
Malý Horeš
Kopčianske slanisko

Kopčianske slanisko je národná prírodná rezervácia v oblasti Vihorlat.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Zemplínske Kopčany v okrese Michalovce v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené či novelizované v roku 1982 na rozlohe 9,0477 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Doposiaľ jediná známa lokalita halofytnej vegetácie v Potiskej nížine. Veľký počet halofytov a rozsiahly rozvoj fytocenózy slanistej stepi panónskej oblasti Artemisieto-Festucetum paseudovinae. Jeden z posledných zvyškov halofytnej vegetácie.

Referencie

Externé odkazy 
 Národná prírodná rezervácia Kopčianske slanisko, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Národné prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Michalovce
Zemplínske Kopčany
Oľchov

Oľchov je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Ložín v okrese Michalovce v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1980 na rozlohe 19,58 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: PR je vyhlásená na ochranu zvyškov prirodzených porastov slatinného jelšového lesa "šúrskeho typu" na dolnom toku Ondavy s výskytom viacerých geograficky významných i vzácnych druhov na vedeckovýskumné a náučné ciele. Dôležitý biotop vtáctva.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Oľchov, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Michalovce
Ložín
Ortov

Ortov je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Čierne Pole, Pavlovce nad Uhom v okrese Michalovce v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 14,8482 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Ochrana menšieho, v súčasnosti už ojedinelého zachovalého prírodného celku v poľnohosp. intenzívne využívanej krajine. Ide o zach. časť ramena Ortov, asi zvyšok starého koryta Uhu. Má pôvodnú močiar. a vod. vegetáciu a zach. breh. porasty so vzác.druhmi.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Ortov, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Michalovce
Čierne Pole
Pavlovce nad Uhom
Slavkovské slanisko

Slavkovské slanisko je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Slavkovce v okrese Michalovce v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982 na rozlohe 11,7694 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Prírodná rezervácia je vyhlásená na ochranu subhalofytnej vegetácie slanistej stepi panónskej kvetennej oblasti, so zastúpením zriedkavých i charakteristických druhov rastlín na vedeckovýskumné a náučné ciele. Vznik tohto ekosystému je spätý s antropogénnou činnosťou (pasenie).

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Slavkovské slanisko, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Michalovce
Slavkovce
Stretavka (chránený areál)

Stretavka je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Stretavka v okrese Michalovce v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2009 na rozlohe 17,71 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Účelom vyhlásenia chráneného areálu je ochrana biotopu európskeho významu: Nížinné až horské vodné toky s vegetáciou zväzu Ranunculion fluitantis a Callitricho-Batrachion (3260) a druhov európskeho významu: vydra riečna (Lutra lutra), pĺž zlatistý (Sabanejewia aurata), lopatka dúhová (Rhodeus sericeus amarus), hrúz Kesslerov (Gobio kessleri) a hrúz bieloplutvý (Gobio albipinnatus).

Referencie

Externé odkazy 
 Chránený areál Stretavka, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Chránené areály na Slovensku
Chránené územia v okrese Michalovce
Stretavka
Vinianska stráň

Vinianska stráň je prírodná rezervácia v správe Štátnej ochrany prírody SR, Správa CHKO Vihorlat.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Vinné v okrese Michalovce v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 a naposledy novelizované v roku 1988 na rozlohe 28,24 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Prírodná rezervácia je vyhlásená na ochranu xerotermných trávnato-krovinatých a lesných spoločenstiev andezitovej časti Vihorlatu s rastlinstvom reliktného charakteru v komplexe Malého a Veľkého Senderova na vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Vinianska stráň, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Michalovce
Vinné
Viniansky hradný vrch

Viniansky hradný vrch je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Vinné v okrese Michalovce v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 a naposledy novelizované v roku 1988 na rozlohe 51,95 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: PR je vyhlásená na ochranu vzácnych xerotermných a lesostepných spoločenstiev hradného vrchu na južných úbočiach Vihorlatu na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Viniansky hradný vrch, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Michalovce
Vinné
Hradné vrchy na Slovensku
Jedlinka (prírodná rezervácia)

Jedlinka je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Vihorlat.

Nachádza sa v geomorfologickom celku Vihorlatské vrchy, západne od Morského oka, v katastrálnom území obce Remetské Hámre v okrese Sobrance v Košickom kraji.  

Leží v severovýchodnej časti chránenej krajinnej oblasti Vihorlat na severovýchodnom úpätí Motrogonu (), pod sedlom Tri table (). Prírodná rezervácia leží v katastrálnom území obce Remetské Hámre v hrebeňovej časti medzi Sninským kameňom a prírodnou rezerváciou Pod Tŕstím. Bola vyhlásená v roku 1988 (vtedy ako štátna prírodná rezervácia, v roku 1999 novelizovaná) na ploche . Ochranné pásmo nebolo určené. Predmetom ochrany je jediný pôvodný výskyt smreka obyčajného a jedle bielej v oblasti Vihorlatských vrchov. Príčinou ich pretrvania do súčasnosti je špecifickosť polohy v mrazovej kotline a neprístupný reliéf, v ostatných častiach pohoria ihličnany ustúpili bučinám. Vyskytujú sa tu viaceré ohrozené druhy fauny aj flóry. Z rastlín je pozoruhodný najmä výskyt vzácneho a ohrozeného pľuzgiernika sudetského a viacerých druhov papraďorastov.

Predmetom ochrany je: Účelom vyhlásenia prírodnej rezervácie je ochrana ihličnatých drevín - jedle a smreka a pralesovitých spoločenstiev bučín, jaseňových javorín, bukových javorín a jedľových bučín s výskytom viacerých ohrozených druhov rastlín a živočíchov vo Vihorlate.

Fotogalerie

Iné projekty

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Jedlinka, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Sobrance
Chránené územia Chránenej krajinnej oblasti Vihorlat
Remetské Hámre
Pod Tŕstím

Pod Tŕstím je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Vihorlat.

Nachádza sa v katastrálnom území obce Remetské Hámre v okrese Sobrance v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 7,40 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.

Predmetom ochrany je: Prírodná rezervácia zatiaľ predstavuje jedinú známu lokalitu slatinno-rašelinných spoločenstiev v južnej časti pohoria Vihorlat. Územie je významné z vedeckovýskumného a kultúrno-výchovného hľadiska svojou pôvodnosťou, druhovou diverzitou, výskytom horských a východokarpatských druhov.

Referencie

Externé odkazy 
 Prírodná rezervácia Pod Tŕstím, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
 Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky

Zdroj 

Prírodné rezervácie v Košickom kraji
Chránené územia v okrese Sobrance
Chránené územia Chránenej krajinnej oblasti Vihorlat
Remetské Hámre
Peter Kotuliak

Ing. Peter Kotuliak je zakladateľ a v súčasnosti predseda dozornej rady firmy Tempest, a.s. Študoval na gymnáziu Tomášikova v Bratislave, univerzitné štúdium absolvoval na FEI STU, odbor tvorba programových systémov. Od založenia spoločnosti Tempest sa podieľal na určovaní jej stratégie a pôsobil vo viacerých výkonných manažérskych funkciách.

Po 17 rokoch vo funkcii predsedu predstavenstva prešiel v roku 2010 do funkcie predsedu dozornej rady, aby "vytvoril priestor pre ďalší rast firmy."

12. marca 2015 prebral ocenenie firmy Tempest, ktorá bola v roku 2014 najväčší obchodný partner spoločnosti Hewlett-Packard na Slovensku.
	
28. apríla 2016 prevzal cenu The Best Partner 2015 for Enterprise Group Hardware Products pre firmu Tempest od spoločnosti Hewlett-Packard Enterprise.

Referencie

Externé odkazy 
Profil na Linkedin.com
Rozhovor pri 25. výročí založenia firmy Tempest

Slovenskí podnikatelia
Osobnosti z Bratislavy
Absolventi Slovenskej technickej univerzity v Bratislave
Farská louka

Farská louka je prírodná pamiatka ev. č. 2494, ktorá sa nachádza v okrese Česká Lípa v centre obce Slunečná, v susedstve miestneho Kostola Nanebovzatia Panny Márie, kde sa niekedy nachádzala farská záhrada.

História 
Lokalita je teraz v správe CHKO České středohoří, zaradená do II. ochrannej zóny. Lúka bola chránená už po roku 1930. Štátom chránenou prírodnou pamiatkou bola vyhlásená vyhláškou MŠVU č.69.322/49 dňa 24. mája 1949. V súčasnom rozsahu bola medzi prírodné rezervácie vyhlásená 3. mája 1968, do zoznamu Štátnych prírodných rezervácií bola zapísaná výnosom Ministerstva kultúry ČSR dňa 9. novembra 1988 pod č.14.200/88.

Predmet ochrany 
Predmetom ochrany je nálezisko šafranu bielokvetého (Crocus albiflorus), ktoré sem pravdepodobne okolo roku 1860 vysadil tunajší farár. Rastie tu a na jar kvitne tiež ohrozená bleduľa jarná a prvosienka vyššia. Počet kvetov šafranu v jednotlivých rokoch značne kolíše. Rozsah sčasti oploteného chráneného územia je teraz 0,73 ha, nadmorská výška je 373–387 (lúka je vo svahu).

Turistika 
Do Slunečnej vedie od Práchně a Kamenického Šenova modro značený turistický chodník (ďalej pokračuje do Českej Lípy) a cyklotrasa 3062 od Skalice u České Lípy. V Skalici (približne 4 km) je najbližšia železničná zastávka na trati z Českej Lípy do Nového Boru

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam chránených území v okrese Česká Lípa
 Chránená krajinná oblasť České středohoří
 Šafran bielokvetý

Iné projekty

Externé odkazy 
 Vyhláška Ministerstva školstva, vied a umení o zriadení prírodnej pamiatky
 Web AOPK
 Dvojstrana o maloplošných chránených územiach Libereckého kraja
 Info o pamiatke na stránke Lužické hory

Zdroj 

Chránené územia v okrese Česká Lípa
Lúky v Česku
Chránená krajinná oblasť České středohoří
Lužické hory
Slunečná
Volejbalová extraliga mužov 2015/16

Volejbalová extraliga mužov v sezóne 2015/16 bol 24. ročník extraligy volejbalistov, najvyššej volejbalovej súťaže mužov na Slovensku, ktorú kontroluje Slovenská volejbalová federácia (SVF). V extralige súťažilo iba 9 družstiev, čo bolo o 1 družstvo menej ako v minulej sezóne. Družstvo TJ Spartak Myjava účinkovalo zároveň aj v Stredoeurópskej lige. Novým majstrom sa stal VK Bystrina SPU Nitra, ktorý vo finále vyhral nad víťazom nadstavbovej skupinyVK Mirad PU Prešov.

Systém súťaže 
Po odohraní základnej časti raz doma a vonku sa družstvá v 2. časti súťaže (nadstavbovej) rozdelili na 2 skupiny, o 1.5. a 6.9. miesto. Družstvá si body zo základnej časti prenášali do nadstavbovej časti, v ktorej odohrali zápasy s každým družstvom raz doma a vonku. Družstvá na 1. až 8. mieste po nadstavbovej časti postúpili do štvrťfinálových zápasov play-off. Štvrťfinálové a semifinálové duely play-off a duel o 3. miesto sa hrali na 3 víťazné zápasy, stretnutia o umiestnenie na 2 hrané zápasy a finálové play-off na 4 víťazné zápasy. Zo súťaže priamo nevypadlo žiadne družstvo; družstvo na 9. mieste odohralo baráž s dvoma účastníkmi 1. ligy.

Účastníci 

Pozn: VK Chemes Humenné sa kvôli dlhodobým nezhodám s vedením mesta neprihlásil do extraligy. Niekoľko hráčov a aj hlavný tréner družstva sa premiestnilo do klubu VK KDS Šport Košice.

Bodovanie 
 za víťazstvo  a 3 body
 za víťazstvo 2 body
 za prehru 1 bod
 za prehru  a 0 bodov

Pre určenie víťaza a poradia družstiev sa posudzujú nasledovné kritériá:
 Počet víťazstiev v súťaži.
 Počet bodov zo všetkých stretnutí.
 Pomer setov.
 Pomer lôpt
 Výsledky vzájomných stretnutí dotknutých družstiev podľa krítérií 1 až 4.

Výsledky

Základná časť

Nadstavbová časť 
Skupina o 1.5. miesto

Skupina o 6.9. miesto

Play-off

Štvrťfinále

Play-off o 5.8. miesto 
(na odvetu)

Play-off o 7. miesto

Play-off o 5. miesto

Semifinále

Play-off o 3. miesto

Finále

Konečné umiestnenie

Prelínacia súťaž 
Stará Ľubovňa sa zachránila v extralige a spolu s ňou bude hrať v sezóne 2016/17 aj Zvolen.
 2 turnaje, v Starej Ľubovni a vo Zvolene, 10. až 16. apríl 2016

Referencie

Pozri aj 
 Volejbalová extraliga žien 2015/16

Zdroje 
 Sezóna mužov 2015/16 na oficiálnej stránke Slovenskej volejbalovej federácie
 volleynet.sk

Volejbal v 2015
Volejbal v 2016
Volejbalová extraliga mužov
Trácko-macedónsky masív

Trácko-macedónsky masív je horský systém vo východnej časti Balkánskeho polostrova. Najvyšším vrchom je rilská Musala () a horstvo je provinciou Alpsko-himalájskej sústavy.

Geológia 
Z geologického hľadiska je to najstaršia oblasť polostrova, vklinená medzi dinársko-helénskou a karpatsko-balkánskou vetvou Alpsko-himalájskeho systému. Je tvorený silne premenenými horninami a hlbinnými vyvrelinami prvohorného i predprvohorného veku. Počas alpínskeho vrásnenia (najmä v neogéne) bol Trácko-macedónsky masív intenzívne rozlámaný a vystavený kryhovým výzdvihom a poklesom, preto majú jednotlivé pohoria podobu hrastí, oddelených prepadlinami.

Vymedzenie 
Trácko-macedónsky masív je na západe vymedzený od Dinárskej sústavy a Heleníd tektonickou líniou, vedúcou údolím Vardaru a Ibaru. Na východe a severe ho od Karpát a Balkaníd oddeľuje línia údolí Južnej a Veľkej Moravy, Strumy a Marice.

Členenie 
Trácko-macedónsky masív sa člení na štyri časti:
 Srbsko-macedónsky masív
 Rilsko-rodopský masív
 Trácky masív
 Kykladský masív

Zdroj 
 

 
Pohoria v Srbsku
Pohoria v Macedónsku
Pohoria v Grécku
Pohoria v Bulharsku
Pohoria v Turecku
Kvalifikácia vo vodnom póle žien na LOH 2016

Kvalifikácia vo vodnom póle žien na LOH 2016 bola svetová kvalifikácia vo vodnom póle žien na Letné olympijské hry 2016 v Rio de Janeiro, ktorú organizuje Medzinárodná plavecká federácia (FINA). Konala sa v meste Gouda, v Holandsku v dňoch od 21.28. marca 2016. 12 družstiev, ktoré sa kvalifikácie zúčastnilo, súťažilo o 4 postupové miesta na olympijský turnaj. Dejiskom podujatia bolo plavecké centrum Groenhovenbad. Víťazom turnaja sa po finálovej výhre nad  stalo .

Kvalifikácia 

Pozn: Nemecko neskôr nahradilo odstúpenú Kubu.

Dejisko

Nasadenie do výkonnostných košov 
Družstvá boli nasadené do nasledovných výkonnostných košov:

Výsledky

Zákaldné skupiny

Skupina A

Skupina B

Play off

Štvrťfinále

Stretnutia o 5.8. miesto

Stretnutie o 7. miesto

Stretnutie o 5. miesto

Semifinále

Stretnutie o 3. miesto

Finále

Konečné poradie

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka Kvalifikácie žien na LOH 2016 
 Oficiálna stránka Medzinárodnej plaveckej federácie 
 Oficiálna stránka Holandskej plaveckej federácie

Zdroje 
 Kvalifikácia na stránke Medzinárodnej plaveckej federácie 
 Kvalifikácia na stránke todor66.com 

Vodné pólo v 2016
Ženy
Vodné pólo
Bobří soutěska

Bobří soutěska je názov romantického údolia s Bobřím potokom a vodopádom na rozhraní Úsťanského a Libereckého kraja (okresov Česká Lípa a Děčín). Je evidovaná pod č. 2418 ako prírodná pamiatka o rozlohe 0,81 ha v zozname osobitne chránených území AOPK Českej republiky. Nachádza sa asi 2 kilometre východne od obce Verneřice a 4 km severozápadne od Kravař na Českolipsku. Lokalita je v správe regionálneho pracoviska Ústecko AOPK ČR.

Popis údolia 
Chránené územie sa rozprestiera na katastroch Veľká Javorská (obec Žandov, úplne na západe okresu Česká Lípa) - plocha 0,6 ha a Loučky u Verneřic (obec Verneřice, okres Děčín) - plocha 0,21 ha.

Tienisté údolie vzniklo eróznou činnosťou v čadičovom podloží, vytvorenom od západu pritekajúcim Bobřím potokom. Dôvodom ochrany je ukážka spätnej erózie v čadičovom telese. Sú tu dva vodopády. Menší penivý vyteká z pukliny v čadičovej skale pod troskami Čertovho mlyna, vysoký je len 2 metre, široký štyri metre. Neďaleko od neho je ďalší vodopád vysoký 6 metrov, nie je však tak mohutný. Celé údolie je zarastené lesom, nachádza sa tu mnoho vzácnych kvetov (napr. ruža ovisnutá), aj živočíchov (napr. vodnár potočný, trasochvost horský).

Pokusy o ťažbu uhlia 
Vo svahu na pravom brehu Bobřího potoka, v miestach pod niekdajšom Čertovým mlynom a vyššie položenou, teraz zaniknutou obcou Starosti, došlo v rokoch 1860 - 1861 k pokusom o ťažbu uhlia. Štôlňa, razená zhruba v polovici svahu, síce dosiahla na sloj hnedého uhlia, to sa však ukázalo byť pre spaľovanie nevhodné. Po opustení bane sa štôlňa zrútila.

Vyhlásenie ochrany 
O zaradení do chránených území rozhodlo uznesenie ONV Děčín 17. mája 1968 a ONV Česká Lípa 5. apríla 1968. Vtedy bola lokalita zapísaná ako CHPV - chránený prírodný výtvor v rozsahu 0,66 ha a zahŕňala vodopád Bobřího potoka v čadičovej sústave.

V evidencii Európskych významných lokalít, pozri (Natura 2000) je vedená pod názvom Bínová - Bobří bralá.  Je pripravený projekt podstatného zväčšenia chráneného územia.

Prístup pre turistov 
Cez údolie vedie zeleno značený turistický chodník od Kravařov na Verneřice, nie je tu cesta, ani železničná trať. Najbližšia vlaková zastávka je v Kravařoch na trati 087 z Českej Lípy do Lovosíc. Priechodnosť územím bola zlepšená úpravou ciest a vybudovaním lávok aj zábradlí. Za vysokého stavu vody sa tadiaľ neodporúča chodiť.

Referencie

Pozri aj 
 Bobří potok
 Bobří vodopád
 Chránená krajinná oblasť České středohoří
 Zoznam chránených území v okrese Česká Lípa
 Zoznam chránených území v okrese Děčín

Iné projekty

Externé odkazy 
 Vyhláška ONV Česká Lípa o zriadení prírodnej pamiatky
 Vyhláška ONV Dečín o zriadení prírodnej pamiatky
 Na webe mesta Česká Lípa
 Podrobný popis oblasti
 Web Nature
 Bobří bralá - videoukážka na YouTube https://www.youtube.com/watch?v=oZ8ikpjezHY

Zdroj 

Chránené územia v okrese Děčín
Chránené územia v okrese Česká Lípa
Doliny v Česku
Chránená krajinná oblasť České středohoří
Verneřice
Žandov
Územia európskeho významu v Česku
Bobří potok

Bobří potok je vodný tok patriaci do povodia Ploučnice na severe Čiech. Preteká okresmi Děčín a Česká Lípa. Pramení pod Bukovou horou, napája cestou sústavu Holanských rybníkov a končí v Novozámeckom rybníku neďaleko obce Zahrádky na Českolipsku.

Popis toku 
Pramení vo výške  pod Bukovou horou na katastri dediny Příbram. Zo začiatku tečie smerom na východ cez Příbram, Verneřice, Loučky, tvorí Bobří vodopád v prírodnej pamiatke Bobří soutěska, potom sa stáča na juh cez Kravaře na Českolipsku. Tu sa obracia opäť k východu cez dediny Sezímky a Stvolínky. Za nimi napája rad mokradí a rybníkov - Dolanský, Hrázský, Milčanský a Holanský rybník (pozri Holanské rybníky) Neďaleko obce Zahrádky sa spája s Dolským potokom a napája od juhu chránenú národnú prírodnú rezerváciu Novozámecký rybník cez Mníchovskú průrvu (Mnichovský prielom) pri Zahrádkach. Tam jeho vody končia. Novozámecký rybník je napájaný aj Robečským potokom od východu, odtok z neho cez Novozámeckú průrvu (Novozámecký prielom) je pomenovaný ako pokračovanie Robečského potoka. Ten je pri Českej Lípe jedným z prítokov Ploučnice, ktorá sa pri Děčíne vlieva do Labe. 

Plocha povodia je 126,9 km², dĺžka toku 28,1 km, priemerný prietok pri ústí 0,71 m³ / sec.

Využitie 
Horná časť potoka je v starostlivosti rybárskeho revíru MO ČRS Děčín, je označená ako chránená pstruhová voda č. 443 061 so zákazom rybárčenia. Potom je v starostlivosti MO ČRS Žandov (443060).
Napájaná sústava Holanských rybníkov má rôznych vlastníkov.

Povodne 
Potok sa občas dostáva až na III.povodňový stupeň a zaplavuje obce na jeho toku.

Referencie

Externé odkazy 
 Rybársky revír
 Web Máchov kraj
 Povodeň 2011
 Povodeň 2010
 Web Príroda dečínsky

Zdroj 

Potoky v Česku
Okres Děčín
Okres Česká Lípa
České středohoří
Ralská pahorkatina
Povodie Ploučnice
Chránená krajinná oblasť České středohoří
Verneřice
Žandov
Úštěk
Kravaře (okres Česká Lípa)
Stvolínky
Zahrádky (okres Česká Lípa)
Jestřebí (okres Česká Lípa)
Eva Šuranová

Eva Šuranová, rodená Kucmanová (* 24. apríl 1946, Ózd, Maďarsko† 31. december 2016, Bratislava) bola slovenská atlétkaskokanka do diaľky.

Kariéra 
Prvá slovenská atlétka, ktorá získala olympijskú medailu. Narodila sa v Maďarsku, detstvo prežila vo Veľkom Blahove, okres Dunajská Streda. Všestranná športovkyňa, venovala sa hádzanej, basketbalu aj atletike. Pod vedením trénera Ladislava Pápaya sa začala špecializovať na šprinty a skok do diaľky. Od roku 1964 pôsobila v Bratislave, v Slávii SVŠT ju viedol uznávaný tréner Pavol Glesk. Najväčší úspech dosiahla na olympijských hrách 1972 v Mníchove, kde získala bronzovú medailu. V súťaži dvakrát prekonala československý rekord výkonmi 660 cm a 667 cm. Menej sa jej darilo na OH 1976 v Montreale, bez platného pokusu nepostúpila z kvalifikácie. Trikrát štartovala na majstrovstvách Európy, v roku 1969 bola dvanásta, 1969 siedma a v Ríme 1974 obsadila striebornú priečku, výkonom 660 cm zaostala za zlatom len o päť centimetrov.

Držiteľka 11 titulov majsterky Československa v štyroch disciplínach, osemkrát vyhrala v skoku do diaľky, raz v behu na 100 metrov, v behu na 100 m cez prekážky a v päťboji, vytvorila 25 československých rekordov. V roku 2014 bola vyhlásená za Športovú legendu.

Úspechy 
Olympijské hry
 1972
Majstrovstvá Európy
 1974
Majstrovstvá Československa
 8× diaľka (1965, 1966, 1967, 1968, 1969, 1972, 1974, 1975)
 100 m (1975)
 100 m prek. (1969)
 päťboj (1967)

Referencie

Literatúra 
 Ján Grexa, Matej Novák: Naši olympionici, ŠPORT 1978

Externé odkazy 
Eva Šuranová na sports-reference.com
Majstri Československa v atletike na gbrathletics.com

Slovenskí skokani do diaľky
Slovenskí olympionici
Slovenskí bronzoví olympijskí medailisti
Česko-slovenskí atléti
Česko-slovenskí olympionici
Česko-slovenskí bronzoví olympijskí medailisti
Mnichovská průrva

Mnichovská průrva () je umelo vytvorený kanál slúžiaci ako priepust jedného z prítokov Novozámeckého rybníka z Bobřího potoka na Českolipsku.

Popis lokality 
Nachádza sa na katastri obce Zahrádky. Napája neďaleký Novozámecký rybník z Bobřího potoka cez umelo vytvorený kanál v pieskovcových skalách. Vpust do skôr niekoľkonásobne väčšieho rybníka zaisťovali stavidlá. Cez prielom po vrchole skál bol v 18. storočí vybudovaný klenutý most, po ktorom dnes vedie cesta I / 9 od Českej Lípy na Prahu alebo Doksy cez križovatku v Jestřebí.  V blízkosti mosta sú v skale schody, ktorými sa dá zostúpiť k hladine do v skale vytesanej miestnosti. Slúžila ako prístavisko lodiek. Dnes prielom od rybníka oddeľuje rozsiahla oblasť (takmer 1 km) močiarov s tŕstím.

Mnichovskou je pomenovaná podľa v tridsaťročnej vojne zaniknutej obce Mnichov, ktorá stála v týchto miestach. Okrem prielomu z nej zostal len kostolík sv. Barbory ​​a baroková socha svätej Starosti.

Zaujímavý prielom využili filmári ako kulisu k rozprávkovému filmu Nesmrtelná teta.

Ochrana 
Novozámecký rybník je zaradený medzi významné stredoveké vodné diela a od roku 1933 je národnou prírodnou rezerváciou. Celé územie vrátane Bobřího potoka je súčasťou chránených území vtáčích oblastí, mokradí Ramsárskeho dohovoru a medzi technické pamiatky rybničného staviteľstva bola zaradená ako Mnichovská, tak obdobná Novozámecká průrva na na výtoku z rybníka

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Na webe Hrady
 Web Potulky po Čechách
 Sieť potokov pri Novozámeckom rybníku

Zdroj 

Vodné stavby v Česku
Okres Česká Lípa
Ralská pahorkatina
Povodie Ploučnice
Zahrádky (okres Česká Lípa)
Technické pamiatky v Česku
Jestřebí (okres Česká Lípa)
Vodné pólo na Letných olympijských hrách 2016

Vodné pólo na Letných olympijských hrách 2016 bol vodnopólový turnaj v rámci multišportového podujatia Letných olympijských hier 2016. Konal sa v Rio de Janeiro, v Brazílii v dňoch od 6.20. augusta 2016, za účasti 12 mužských a 8 ženských tímov. Nováčikom turnaja bolo iba družstvo žien domácej Brazílie. Vodnopólový turnaj sa na hrách organizuje od roku 1900, a toto bolo jeho 27. vydanie. Zápasy sa hrali v plaveckom centre Centro Aquático Maria Lenk. a Estádio Aquático Olímpico.

V kategórii mužov získalo olympijský titul , ktoré vo finálovom stretnutí zvíťazilo nad obhajcom prvenstva z . U žien obhájilo titul , ktoré vo finále vyhralo nad .

Kvalifikácia 
Muži

Ženy

Vyžrebovanie družstiev do skupín sa uskutočnilo 10. apríla 2016.

Dejiská

Výsledky

Mužský turnaj

Základné skupiny

Skupina A

Skupina B

Play-off

Štvrťfinále

Stretnutia o 5.8. miesto

Stretnutie o 7. miesto

Stretnutie o 5. miesto

Semifinále

Stretnutie o 3. miesto

Finále

Ženský turnaj

Základné skupiny

Skupina A

Skupina B

Play-off

Štvrťfinále

Stretnutia o 5.8. miesto

Stretnutie o 7. miesto

Stretnutie o 5. miesto

Semifinále

Stretnutie o 3. miesto

Finále

Konečné poradie 

Muži

Ženy

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Vodné pólo na oficiálnej stránke Letných olympijských hier 2016 //
 Oficiálna stránka Medzinárodnej plaveckej federácie

Zdroje 
 LOH 2016 na stránke Medzinárodnej plaveckej federácie 
 Mužský a ženský vodnopólový turnaj LOH 2016 na stránke todor66.com 
 Mužský a ženský vodnopólový turnaj LOH 2016 na stránke the-sports.org 
 Vodnopólový turnaj LOH 2016 na stránke bbc.com 

Vodné pólo v 2016
Vodné pólo na Letných olympijských hrách
Športy na Letných olympijských hrách 2016
Vodnopólová extraliga mužov 2015/16

Vodnopólová extraliga mužov v sezóne 2015/16 bol 24. ročník extraligy vodnopólistov, najvyššej vodnopólovej súťaže mužov na Slovensku, ktorú kontroluje Slovenský zväz vodného póla (SZVP). Počet účastníkov bol rovnaký ako v minulej sezóne, v základnej časti súťažilo 6 družstiev a v nadstavbovej skupine sa k nim pripojili ďalšie 2 družstvá. Víťazom základnej časti sa stalo družstvo KVP Nováky. Titul obhájili rovnako Nováky, ktoré vo finálovej sérii zvíťazili nad družstvom Slávia UK Bratislava.

Systém súťaže 
Po odohraní základnej časti (ZČ) jedenkrát doma a vonku nasledovala pre družstvá na 1.4. mieste nadstavbová časť. Nadstavbová časť sa hrala dvojkolovým systémom zápasov doma a vonku. Body po základnej časti sa im nezapočítavali, ani tzv. bonifikačné body za umiestnenie. Za nadstavbovou časťou absolvovali družstvá play-off, hranú na 3 víťazné zápasy. Družstvá, ktoré skončili po ZČ na 5. a 6. mieste, odohrali dvojkolovým systémom zápasov doma a vonku spolu s dvojicou družstiev: VK Žraloci Žilina a KVP Kúpele Piešťany, tzv. B skupinu o dve postupové miesta v nasledujúcej sezóne extraligy.

Účastníci

Výsledky

Základná časť 
Zápasy

Tabuľka 

Zdroj: SZVP

Nadstavbová časť

Skupina A 
Zápasy

Tabuľka 

Zdroj: SZVP

Skupina B 
Noví účastníci

Zápasy

Tabuľka 

Do nasledujúceho ročníka extraligy postupujú 2 najlepšie družstvá.

Play-off 
Semifinále 

Play-off o 3. miesto 

Finále

Konečné umiestnenie

Referencie

Pozri aj 
 1. vodnopólová liga žien 2015/16

Zdroje 
 Extraliga na stránke mokralopta.sk
 Zápisy ŠTK muži na stránke Slovenského zväzu vodného póla

Vodné pólo v 2015
Vodné pólo v 2016
Vodnopólová extraliga mužov
1. vodnopólová liga žien 2015/16

1. vodnopólová liga žien v sezóne 2015/16 bol 25. ročník ligy vodnopólistiek, vodnopólovej súťaže žien na Slovensku, ktorú kontroluje Slovenský zväz vodného póla (SZVP). Súťaže sa zúčastnili iba 3 družstvá, keď sa v nej oproti minulej sezóne nepredstavil majster z ŠKP Modrí Draci Košice-Staré Mesto. Štvrtým účastníkom bol český reprezentačný tím do 19 rokov. Novým majstrom sa stalo družstvo KVP Kúpele Piešťany, ktoré zvíťazilo vo všetkých stretnutiach.

Systém súťaže 
Hrala sa iba základná časť, a to turnajovým spôsobom. Turnaje boli 4, každý účastník bol organizátorom jedného turnaja.

Účastníci 

Pozn: Družstvo ŠKP Modrí Draci Košice-Staré Mesto, ktoré v minulej sezóne skončili vyhralo súťaž, sa do tejto sezóny neprihlásilo.

Výsledky

Zápasy

Priebežná tabuľka

Konečné umiestnenie

Slovenský pohár 2015/16 
 Topoľčany, 5. december 2015

Tabuľka turnaja

Referencie

Pozri aj 
 Vodnopólová extraliga mužov 2015/16

Externé odkazy 
 Slovenský pohár 2015/16 na stránke Slovenského zväzu vodného póla
 Súťaže žien na stránke mokralopta.sk

Vodné pólo v 2015
Vodné pólo v 2016
1. vodnopólová liga žien
Majstrovstvá Európy UEFS vo futsale mužov 2016

Majstrovstvá Európy UEFS vo futsale mužov 2016 boli v poradí 12. majstrovstvá Európy UEFS vo futsale AMF, ktoré organizuje Európska futsalová únia (UEFS). Konali sa v dňoch od 23.28. mája 2016 v Jegorievsku, v Moskovskej oblasti, v Rusku, za účasti 8 tímov. Jediným nováčikom turnaja bolo družstvo Kazachstanu. Rusko organizovalo mužský európsky šampionát druhýkrát, keď predtým hostilo toto podujatie v roku 2010, v Kaliningrade a Guseve. Zápasy sa odohrali v aréne Dvorec sporta Jegorievsk. Svoj piaty titul získalo domáce , ktoré vo finálovom zápase zvíťazilo nad .

Účastníci

Výsledky

Základné skupiny

Skupina A

Skupina B

Skupina C

Play off

Štvrťfinále

Stretnutia o 5.8. miesto

Semifinále

Finále

Konečné poradie

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka Európskej futsalovej únie 
 Oficiálna stránka Ruskej futsalovej federácie

Zdroje 
 ME 2016 na stránke UEFS /
 ME 2016 na stránke Európskej futsalovej únie 
 ME 2016 na stránke futsal-amf.ru 

Futsal v 2016
Muži
Futsal
Jestřebské slatiny

Jestřebské slatiny sú národnou prírodnou pamiatkou v okrese Česká Lípa vyhlásenou Ministerstvom životného prostredia 10. mája 2012. Ide o komplex slatinných biotopov vrátane rašelinových bôrov v nive Robečského potoka.

Popis chráneného územia 
V juhovýchodnej časti Českolipska je Európsky významná lokalita Jestřebsko - Dokesko a zároveň chránená Vtáčia oblasť Českolipsko - Dokeské pískovce a mokřady. Hlavným vodným tokom je tu Robečský potok. Centrálnou časťou novej národnej prírodnej pamiatky (ďalej len NPP) je okolie Konvalinkového vrchu, Slunečního dvora, Shnilé louky a bývalý Baronský rybník. Ide o katastrálne územie obcí Jestřebí a Doksy, ktoré sú obe v okrese Česká Lípa. 

Rozsah NPP je 186,4 ha, rozloha ochranného pásma 38,8 ha.

Pretože národné prírodné pamiatky majú všeobecne vyšší stupeň ochrany prírody, pôvodné neštátne prírodné pamiatky a rezervácie boli k 10. máju 2012 zrušené. Tu sa to týkalo Konvalinkového vrchu a Slunečného dvora.

Dôvod ochrany 
Sú tu zachované osobitne chránené druhy rastlín, najmä kosatec sibírsky, cesnak hranatý, ostrica Hostova, jazyčník sibírsky a bielokvet močiarny. Rastie tu vo veľkom rozsahu vŕba plazivá a mnohé ďalšie rastlinné spoločenstvá, zasluhujúce ochranu. Na lúkach sa vyskytuje modráčik krvavcový, modráčik bahniskový, vretenica severná, skokan rapotavý.

Postup vyhlasovania 
Pred vyhlásením bolo po protestoch tunajších obyvateľov obávajúcich sa znehodnotenia ich nehnuteľností vyššou hladinou spodnej vody nutné vyčistiť koryto Robečského potoka.

V máji 2010 Ministerstvo životného prostredia publikovalo zámer, dňa 10. mája 2012 vydalo vyhlášku (zbierka 158/2012, čiastka 56/2012), v ktorej je zakotvený dátum platnosti na 1. júl 2012.

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam chránených území v okrese Česká Lípa

Iné projekty

Externé odkazy 
 Portál GOV
 Zbierka zákonov
 Web Botany.cz

Zdroj 

Chránené územia v okrese Česká Lípa
Povodie Ploučnice
Národné prírodné pamiatky v Česku
Doksy (okres Česká Lípa)
Jestřebí (okres Česká Lípa)
Vtáčia oblasť Českolipsko - Dokeské pískovce a mokřady
Dokeská pahorkatina
Chránená krajinná oblasť Kokořínsko – Máchův kraj
Majstrovstvá Afriky vo futsale 2016

Majstrovstvá Afriky vo futsale 2016 boli v poradí 5. majstrovstvá Afriky vo futsale mužov, ktoré riadi Africká futbalová konfederácia (CAF). Konali sa v dňoch od 15.24. apríla 2016 v Johannesburgu, v Južnej Afrike, za účasti 8 tímov. Dejiskom zápasov boli dve johannesburské arény: Wembley Arena a Ellis Park Arena s kapacitou pre 6 300 divákov. Víťazom turnaja sa stalo , ktoré vo finálovom zápase zvíťazilo nad .

Majstrovstvá zároveň slúžili ako kvalifikácia afrických družstiev na Majstrovstvá sveta FIFA 2016, ktoré organizuje Kolumbia. Kvalifikovali sa na ne 3 najlepšie družstvá.

Kvalifikácia 

Pozn: Číslo v zátvorke udáva umiestnenie v medzinárodnom rebríčku k 20. máju 2016.

Play-off
Nasadenie dvojíc:

Pozn: Nigéria sa z play-off odhlásila, automaticky tak postúpilo Tunisko.

Výsledky

Základné skupiny

Skupina A

Skupina B

Play-off

Semifinále

Stretnutie o 3. miesto

Finále

Konečné poradie

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka Africkej futbalovej konfederácie /
 Oficiálna stránka Juhoafrickej futbalovej asociácie

Zdroje 
 Majstrovstvá Afriky 2016 na stránke Africkej futbalovej konfederácie /
 Majstrovstvá Afriky 2016 na stránke futsalplanet.com 
 Majstrovstvá Afriky 2016 na stránke todor66.com 

Futsal v 2016
Majstrovstvá Afriky vo futsale
Futsal
Budatínska ulica (Bratislava)

Budatínska ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Nachádza sa v miestnej časti Lúky. 

Je pomenovaná podľa Budatínskeho zámku. Do 1. apríla 1991 bola spolu s Vyšehradskou súčasťou Jakubovského ulice. 

Na Budatínskej 30 má sídlo Národný bezpečnostný úrad. Na Budatínskej 61 sa nachádza základná škola.

Galéria

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy
 Budatínska ulica na mape Bratislavy

Ulice v Petržalke
Majstrovstvá Južnej Ameriky v basketbale žien 2016

Majstrovstvá Južnej Ameriky v basketbale žien 2016 boli v poradí 35. majstrovstvá Južnej Ameriky v basketbale žien, ktoré organizuje Juhoamerická basketbalová asociácia (ABASU). Konali sa v meste Barquisimeto, vo Venezuele v dňoch od 20.26. mája 2016, za účasti 9 tímov. Venezuela bola organizátorom juhoamerického šampionátu žien prvýkrát, ale predtým hostila mužský turnaj v rokoch 1991, 1997, 2006 a 2014. Zápasy sa odohrali v aréne Domo Bolivariano s kapacitou 10 000 divákov. Šestnásty titul v rade a dvadsiaty šiesty celkovo získala , ktorá vo finálovom zápase zvíťazila nad domácou . Pre striebornú Venezuelu to bolo doterajšie najlepšie dosiahnuté umiestnenie.

Tieto majstrovstvá zároveň slúžili ako kvalifikácia juhoamerických družstiev na Majstrovstvá Ameriky 2018. Kvalifikovali sa na ne 4 najlepšie družstvá.

Účastníci 

Pozn: Číslo v zátvorke udáva umiestnenie vo svetovom rebríčku FIBA k októbru 2015.

Výsledky

Základné skupiny

Skupina A

Skupina B

Play-off

Stretnutie o 5. miesto

Semifinále

Stretnutie o 3. miesto

Finále

Konečné poradie

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka FIBA Americas /
 Oficiálna stránka Venezuelskej basketbalovej federácie

Zdroje 
 Majstrovstvá Juž. Ameriky 2016 na stránke Medzinárodnej basketbalovej federácie /
 Majstrovstvá Južnej Ameriky na stránke latinbasket.com 

Basketbal v 2016
Ženy
Basketbal