Jesenské (okres Rimavská Sobota)

Jesenské (v minulosti Feledince, Veladín, ) je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.

Polohopis 
Obec leží v juhozápadnej časti Rimavskej kotliny, 10 km južne od Rimavskej Soboty. Východným okrajom preteká rieka Rimava, do ktorej sa južne od obce vlieva Gortva. Cez Jesenské prechádza cesta II/571 a železničná trať Zvolen – Košice, na ktorú sa tu pripája trať z Rimavskej Soboty a Brezna.

Symboly obce

Pečať 
Obecná pečať pochádza z druhej polovice 18. storočia. Odtlačok typária je uložený v zbierke mestských a obecných pečatí v Budapešti. Na pečati s kruhopisom FELED KÖZSÉG PECSÉTJE (pečať obce Jesenské) je ako obecné znamenie vyobrazený lemeš medzi dvoma zo zeme vyrastajúcimi obilnými klasmi.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci s názvom Feled pochádza z roku 1274. Postupne sa názov menil; v r. 1773 sa uvádza ako Feledincze, r. 1920 Feled a Veledín, r. 1927 Feledince a až v roku 1948 bol zmenený na Jesenské, podľa slovenského básnika a spisovateľa Janka Jesenského. V maďarskom jazyku sa dodnes používa názov obce „Feled“.

Obec bola súčasťou gemerského a následne hajnáčskeho panstva a v 15. storočí bol vlastníctvom Rátoltyovcov, po nich obec prešla do majetku Felediovcov, Lórantffyovcov a iných zemianskym rodinám. Miestne obyvateľstvo veľmi trpelo za tureckej okupácie, no zlá situácia pretrvala i počas panovania zemepánskej rodiny Vayovcov v 18. storočí. Roku 1773 mala 20 usadlostí, v roku 1818 54 domov a 414 obyvateľov, ktorí sa zaoberali najmä poľnohospodárstvom. Od druhej polovice 19. storočia bola obec sídlom slúžnovského obvodu. Počas ČSR obec trpela veľkou nezamestnanosťou a po Viedenskej arbitráži bola v roku 1938 pripojená k Maďarsku. 

Počas okupácie tu pôsobila ilegálna skupina odporu. Po oslobodení bol zaznamenaný rozvoj obce, ktorá bola až do roku 1949 sídlom okresu s pôsobnosťou pre 27 dedín a 26 osád. Pri novom územnom delení bolo Jesenské začlenené do okresu Rimavská Sobota.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Navštívenia Panny Márie, jednoloďová pôvodne baroková stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1730-1737. Klasicisticky bol upravovaný v roku 1794. V roku 1825 bol kostol poškodený požiarom, následne bol obnovený. Kostol bol viackrát upravovaný, v rokoch 1836 a 1903, keď získal súčasnú podobu. Súčasná úprava fasády je historizujúca s neorománskymi prvkami. Interiér je zaklenutý troma poľami pruskej klenby, svätyňa konchou. Nachádza sa tu murovaná empora podklenutá českou plackou. Hlavný oltár je neoklasicistický zo začiatku 20. storočia. Oltárny obraz Navštívenie Panny Márie je dielom Ľ. Tihanyiho z roku 1923. Fasády kostola sú členené lizénovými rámami a polkruhovo ukončenými oknami. Korunná rímsa má výrazný oblúčkový vlys. Veža s párom pridružených schodíska je členená korunnými rímsami a ukončená trojuholníkovými štítmi s terčíkmi a ihlancovou helmicou.

 Reformovaný kostol, jednoloďová neoklasicistická stavba na pôdoryse štvorca s predstavanou vežou, z roku 1898. Stojí na mieste staršieho stredovekého kostola. Kostol bol obnovovaný v roku 1911. Fasády kostola sú členené polkruhono ukončenými oknami so šambránami s klenákmi. Veža je spojená s hmotou kostola predĺženým traktom, je členená kordónovými rímsami a lizénovými rámami, v hornej časti má nárožné skosenia a korunnú rímsu s terčíkom a ihlancovú helmicu. 

 Neskorobaroková kúria, jednopodlažná jednotraktová stavba na pôdoryse obdĺžnika, z druhej polovice 18. storočia. Prestavaná bola v druhej polovici 19. storočia. Fasády objektu sú členené oknami so šambránami. Objektu dominuje trojosový stĺpový portikus ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom.

 Klasicistická kúria, jednopodlažná dvojtraktová stavba na pôdoryse obdĺžnika s manzardovou strechou, z 50. rokov 19. storočia. Vznikla na mieste pôvodného renesančného objektu. Objektu dominuje stredný rizalit ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom.

Občianska vybavenosť

Obecný úrad 
S výstavbou terajšieho obecného úradu sa údajne začalo v rokoch 1935–1936, na podnet Dezidera Urbána, ktorému aj patrila. Neskôr ju dal do podnájmu notárskemu úradu, ktoré sídlilo na poschodí. Na prízemí bola lekáreň a holičstvo. Od roku 1950 sa stala budova sídlom Obecného úradu, ktorý sa presťahoval z budovy terajšej ZŠ.

Galéria

Partnerské mestá 
  Pétervására, Maďarsko

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Rimavská Sobota