Rusíni

Rusíni (zriedkavo Rusnaci [singulár Rusnak], Rusňáci [singulár Rusňák], Rusnáci [singulár Rusnák]; najmä v historických kontextoch aj Rut(h)éni; do druhej svetovej vojny vo význame a) či b) aj Karpatorusi, Uhrorusi, (uhorskí a haličskí) Rusi, Karpatskí Rusi, Podkarpatskí Rusi, uhorskí a haličskí Malorusi, Karpatskí Rusíni, lat. Rutheni) môžu byť:
 a) najzápadnejšia vetva východných Slovanov žijúca na severovýchodnom Slovensku, v Haliči, Bukovine, v Zakarpatskej oblasti Ukrajiny, v Rumunsku, v Srbsku, Chorvátsku, Maďarsku a početná skupina v USA a Kanade
 b) ako bod a, ale okrem vojvodinských (t.j. srbských a chorvátskych) Rusínov 
 c) iné označenie vojvodinských Rusínov 
 d) Slovania (t. j. aj napr. Slováci) – resp. v dávnejšej minulosti akékoľvek osoby – gréckokatolíckeho alebo pravoslávneho vyznania
 e) v cirkevnej administratíve Vatikánu v rokoch 1944 (?) až 1961: všetci slovanskí gréckokatolíci bývalého Poľsko-litovského kráľovstva a Rakúsko-Uhorska (a emigranti z týchto oblastí v Západnej Európe, USA a Kanade)
 f) v rokoch 1968-1991 v Česko-Slovensku: úradný alternatívny názov toho, čo sa vtedy oficiálne hodnotilo ako podskupina Ukrajincov na Slovensku (z dnešného pohľadu išlo o označenie Rusínov a Ukrajincov na Slovensku)
 g) v dávnejšej minulosti (často v latinskej podobe Rutheni): 
 pôvodne (doložené od konca 11. storočia): východní Slovania, obyvatelia Kyjevskej Rusi
 od 12. storočia do cca 15. storočia: predovšetkým obyvatelia Haliče a Volyne (západná Ukrajina) 
 cca od 16. storočia do 18. storočia: obyvatelia východnej časti Poľsko-litovského kráľovstva a Podkarpatskej Rusi (s okolím) v Uhorsku (t. j. predkovia dnešných Rusínov, Bielorusov a Ukrajincov)
 v 19. stor. a na zač. 20. storočia: 
 Východní Slovania (t.j. prakticky len to, čo dnes označujeme ako Ukrajinci a Rusíni) žijúci na území habsburskej monarchie (a emigranti z týchto území v zahraničí); alebo
 označenie toho, čo dnes označujeme ako Rusíni a západní Ukrajinci (príp. aj Bielorusi), presnejšie: označenie Východných Slovanov na území habsburskej monarchie, západnej Volyne a západného Podolia, v širšom zmysle aj ostatnej Volyne, ostatného Podolia a Kyjevskej gubernie (resp. ojedinele bez Kyjevskej gubernie ale vrátane Bielorusov), synonymum: Červení Rusi, Červenorusi; alebo 
 označenie toho, čo dnes označujeme ako Rusíni a Ukrajinci, dobové synonymum: Malorusi; alebo
 označenie toho, čo dnes označujeme ako Rusíni, Ukrajinci a Bielorusi, dobové synonymum: Malorusi
 od 12. – 17. storočia: členovia pohraničnej hliadky v Uhorsku 
 v 16. a 17. storočí: kolonizátori nových území v hornatých oblastiach východného a stredného Slovenska na valašskom práve
Porovnaj aj stránku rusínčina (rozlišovacia stránka).

Nasledujúci text článku je primárne o význame a).

Delenie 
Podľa etnografických príznakov sa delia na päť skupín: Lemkovia, Bojkovia, Huculi, Verchovinci a Doliniaci (= Hajnali).

Názov 
Označenie pre podkarpatských Slovanov Rusíni (Rutheni) podľa historika, profesora Ivana Popa vzniklo ako definícia konfesionálnej orientácie slovanského obyvateľstva v podhorí Karpát, ktoré prijalo kresťanstvo východnej, byzantskej orientácie v dobe Veľkej Moravy. Podľa niektorých filológov etnonymum Rusín mohlo vzniknúť v dobe prvých kontaktov maďarských kmeňov s karpatskými Slovanmi. Maďari totiž pred príchodom do Dunajskej nížiny žili dlhú dobu v kontakte so Slovanmi východnej Európy a identifikovali ich ako „úrusz“, „orosz“, odvodené od „Rusi“. Tieto pojmy existujú dodnes v jazykoch národov východnej Európy a Strednej Ázie ugrijskej a turskej jazykovej skupiny. Po prechode Karpát sa Maďari stretli s miestnymi Slovanmi a zaznamenali ich jazykovú príbuznosť so Slovanmi východnej Európy. Následné preniesli na nich už známy pojem „orosz“.

Dejiny 
Prvé informácie o Rusínoch sú z obdobia vzniku Uhorského kráľovstva. Kráľ Štefan vykonal administratívnu reformu a rozdelil svoju doménu na jednotlivé oblasti komitáty. Niektoré pohraničné  oblasti, ktorým hrozilo vonkajšie nebezpečenstvo, boli spravované ako marky. V Potisí bola zriadená tzv. Ruská/Rusínska marka (marchia Ruthenorum), spravovaná synom kráľa Štefana a následníkom trónu, princom Imrichom. Podľa rusínskeho historika Ivana Popa toto územie bolo vyčlenené pre rusínskych vojakov a ich rodiny, ktoré boli v službách prvých uhorských panovníkov.

Nezávislý štát sa im podarilo získať len na necelý deň, kedy bola dňa 15. marca 1939 vyhlásená Karpatskoukrajinská republika, ktorej prezidentom bol Augustín Vološin. Na Ukrajine (a v minulosti počas komunizmu aj v Česko-Slovensku) existenciu Rusínov neuznávali a považovali ich za Ukrajincov. Dňa 7. marca 2007 Zakarpatská oblastná rada v Užhorode svojim rozhodnutím na území Zakarpatskej oblasti Ukrajiny uznala národnosť Rusín.

Podľa Vladimíra Jancuru, oficiálne Kyjev, na rozdiel od Bratislavy, dodnes neuznal národnosť a snahy o jej etablovanie odsudzuje ako tzv. rusínsky separatizmus.

Chronológia

Pôvod 
Existuje niekoľko štúdií o genetike Rusínov, ktoré sa snažia nájsť spoločný pôvod s modernými európskymi národmi. Analýza materských línií DNA zistila, že Rusíni majú najvyšší výskyt mitochondriálnej haploskupiny I nájdený k tomuto dátumu vo svete. Analýza mtDNA ukázala štatisticky významnú odlišnosť medzi Rusínmi a inými slovanskými národmi.
Matej Bel vo svojich Notíciách v kapitole o zemplínskej župe opisuje Rusínov ako potomkov Sarmatov vyznávajúcich starú vieru a udržiavajúcich pôvodné zvyky.

Osobnosti

Významné historické osobnosti 
Alexander Duchnovič (1803 – 1865)
 Alexander Pavlovič (1819 – 1900)
 Adolf Ivanovič Dobriansky-Sačurov (1817 – 1901)
 Antonij Beskid (1855 – 1933)
 Grigorij Žatkovič (1886 – 1967)
 Julij Ivanovyč Stavrovskyj-Popradov (1850 – 1899)
 Anatolij Kralickij (1835 – 1894)
 Alexander Mytrak (1837 – 1913)
 Ivan Siľvaj (1838 – 1904)
 Jevgenij Andrejevič Fencik (1844 – 1903)
Michal Michajlovič Václavský (1887– 1936)

Významné súčasné osobnosti 
športovci:

 Peter Bondra (hokejista)
 Janette Husárová (tenistka)

umelci:
 Marián Marko
 Michal Hudák
 Martin Mňahončák
 Marián Čekovský
 Juraj Jakubisko
 Jozef Kudzej

Referencie

Ďalšia literatúra

Pozri aj 
 rusínčina
 Bojkovia
 Huculi
 Lemkovia
 Podkarpatská Rus
 Zakarpatská oblasť

Iné projekty 

 Rusínska Wikipédia (v cyrilike).

Externé odkazy 
 Mapa rusínskych obcí na Slovensku
 Rusíni Slovenska
 Karpatskí Rusíni
 Lemkovia
 Zjednoczenie polskich Łemków
 mladí Rusíni Slovenska
 Marek, M: Národnosti Uhorska, 2011