1. január

Deň vzniku samostatnej Slovenskej republiky
 Nový rok
 V gréckokatolíckej a pravoslávnej cirkvi Obrezanie Pána a svätého Bazila Veľkého (veľký sviatok).

Udalosti 

 153 pred Kr. – V rímskom konzulátnom kalendári sa 1. január zadefinoval ako začiatok roka. Dovtedy sa rok začínal 1. marcom
 45 pred Kr. – začal sa používať Juliánsky kalendár
 1438 – Albrecht II. bol korunovaný za uhorského kráľa
 1582 – zavedením Gregoriánskeho kalendára vo väčšine Európy sa stal 1. január začiatkom roka
 1788 – začali vychádzať noviny The Times
 1801 – Giuseppe Piazzi objavil prvú planétku, ktorá bola neskôr pomenovaná 1 Ceres
 1804 – Haiti vyhlásilo nezávislosť od Francúzska
 1814 – vo Swansea začali vychádzať waleské noviny Seren Gomer 
 1880 – začala sa výstavba Panamského prieplavu
 1900
 vláda Spojeného kráľovstva vyhlásila protektorát nad územím Kráľovskej nigérijskej spoločnosti (Royal Niger Company)
 Rakúsko-Uhorsko zavŕšilo menovú reformu, ktorej výsledkom bolo ustanovenie koruny zavedenej roku 1892 ako výhradného platobného prostriedku
 1901
 na Madagaskare otvorili prvú diaľnicu na svete; merala 200 km
 nadobudol platnosť zákon o založení Austrálskeho zväzu; podľa amerického vzoru sa spojili kolónie Nový Južný Wales, Viktória, Queensland, Južná Austrália, Západná Austrália a Tasmánia do jedného štátu
 v baniach v Rakúsko-Uhorsku zaviedli deväťhodinový pracovný čas
 v Budapešti začala pôsobiť Ústredná správa robotníckej pomocnej pokladnice
 1902
 v Madride otvorili súbornú výstavu obrazov El Greca
 v Bratislave odovzdali do prevádzky mestskú elektráreň
 1903
 v Dillí oficiálne korunovali Eduarda VII. za indického cisára, za účasti panovníkov jednotlivých častí Indického subkontinentu
 v Nemecku vstúpil úradne do platnosti nový nemecký pravopis, ktorý bol výsledkom II. konferencie odborníkov z Nemecka a Rakúsko-Uhorska v Berlíne zo 17. júna 1901
 1905 – v celej Európe došlo k poklesu teplôt v priemere o 13 °C oproti predchádzajúcemu dňu a k prudkým snehovým víchriciam, ktoré pokračovali takmer celý nasledujúci mesiac
 1906
 polooficiálna Telegrafná agentúra v Rakúsko-Uhorsku oznámila, že správy určené pre Čechy a Moravu budú publikované okrem nemčiny aj v češtine
 Srbsko zverejnilo návrh colnej únie s Bulharskom
 1907 – v Budapešti začala vychádzať politická revue Slovenský obzor, ktorou sa hlasisti Anton Štefánek, Milan Hodža a Vavro Šrobár pokúsili vyplniť voľný priestor, ktorý sa tu vytvoril po zániku časopisu Hlas
 1908 – vo Francúzsku nadobudol účinnosť zákon, podľa ktorého museli byť bicykle označené tabuľkou s číslom
 1909 – v Spojenom kráľovstve začali vyplácať prvé dôchodky pre obyvateľov starších ako 70 rokov
 1910
 v Pittsburghu v Pensylvánii vyšlo prvé číslo Národných novín (National News), amerického dvojtýždenníka vydávaného v slovenčine
 v Martine začal vychádzať ilustrovaný ženský časopis Živena
 1912 – bola zvrhnutá dynastia Čching a vyhlásená Čínska republika
 1913
 prvá balkánska vojna: na mierových rokovaniach v Londýne medzi Osmanskou ríšou a štátmi Balkánskeho zväzu Osmani súhlasili s odstúpením svojich území západne od Drinopolu
 v Uhorsku zverejnili návrh nového volebného zákona, ktorý členil voličov podľa vzdelanostného a majetkového cenzu do štyroch kategórií
 1915
 prvá svetová vojna: nemecká ponorka SM U-24 potopila britskú bojovú loď HMS Formidable
 prvá svetová vojna: pápež Benedikt XV. vo svojom novoročnom telegrame vyzval vlády vojnuvedúcich štátov na vzájomnú výmenu vojnových zajatcov, ktorí už pre zranenia nie sú schopní vojenskej služby; prvé takéto výmeny prebehli vo februári a marci
 1916
 prvá svetová vojna: nemecká ponorka SM U-38 potopila osobnú loď SS Persia, pričom zahynulo 335 osôb
 podľa anglických novín The Economist sa cena štvrťfuntového chleba v Londýne zvýšila oproti cene pri vypuknutí vojny z päť a pol penny na deväť pencí
 1918 – Charlie Chaplin otvoril vlastné filmové štúdio
 1919 – česko-slovenské vojsko obsadilo Bratislavu, ktorú dovtedy ovládala maďarská armáda
 1922 – Spoločnosť národov vydala obšírnu správu, v ktorej zhodnotila následky hladomoru vyčíňajúceho v sovietskom Rusku od roku 1921 (2. augusta 1921 predseda Rady ľudových komisárov Vladimir Iľjič Lenin požiadal zahraničie o pomoc); podľa správy postihol hladomor oblasti obývané 33 miliónmi ľudí, z ktorých bolo 19 miliónov priamo ohrozených, pričom domácej a medzinárodnej pomoci sa dostalo len k deviatim miliónom ľudí; vysoký komisár Spoločnosti národov Fridtjof Nansen v správe predloženej Medzinárodnému Červenému krížu o tri týždne neskôr označil katastrofálne dopravné podmienky za príčinu nízkej účinnosti zahraničnej pomoci
 1921 – na Slovensku nadobudol účinnosť župný zákon (zákon č. 126/1920 Zb. z 29. februára 1920 o zriadení župných a okresných úradov v Československej republike), podľa ktorého sa pôvodných 16 žúp zredukovalo na šesť veľkožúp
 1925 – v Mongolsku prebehla menová reforma, na základe ktorej sa novou národnou menou stal mongolský tugrik
 1928
 National Broadcasting Company vo svojom novoročnom vysielaní, ktoré uvádzal moderátor Will Rogers, priamymi vstupmi prvýkrát prepojila všetkých 48 štátov Spojených štátov
 ľudácky denník Slovák uverejnil úvahu Vojtecha Tuku „V desiatom roku Martinskej deklarácie“, v ktorej tvrdil, že po 31. októbri 1928 nastane na Slovensku vacuum iuris („zákonoprázdny stav“) na základe údajnej tajnej klauzuly Martinskej deklarácie, ktorej existenciu však popreli viacerí politici; Tukovo tvrdenie o tom, že „od prevratu vynesené zákony a nariadenia dňom 31. októbra 1928 stratia podklad a stanú sa na Slovensku neplatnými [...] [z]o štátnych úradníkov stanú sa súkromné osoby bez vrchnostenskej moci [...] [v]ojenská prísaha premení sa na prázdne slová [...] [d]ane sa stanú ilegálnym drancovaním“ sa stalo podkladom na jeho obvinenie z trestného činu vlastizrady v júli 1929,
 1930
 v Láhaure sa skončilo rokovanie Indického národného kongresu, na ktorom kongres podporil požiadavku Móhandása Karamčanda Gándhího na úplnú nezávislosť Indie od Spojeného kráľovstva, odmietol sa zúčastniť pripravovanej konferencii o Indii v Londýne a vyhlásil bojkot ústrednej a provinčným vládam, prijal rezolúciu, ktorou odmietol prevziať na seba finančné záväzky vzniknuté v dôsledku imperialistickej politiky Spojeného kráľovstva
 Svätá stolica zverejnila encykliku pápeža Piusa XI. o výchove mládeže (po prvýkrát nie po latinsky, ale po taliansky), v ktorej odsúdila politiku talianskej fašistickej vlády voči mládeži a zasadzovala sa o zachovanie výchovy ako výhradnej úlohy rodiny a cirkvi
 1932 – v provincii Alberta v Kanade vznikol Prvý slovenský podporný spolok
 1933 – v provincii Ontário v Kanade vznikol Národný slovenský vzájomný podporný spolok
 1934
 sovietska tlačová agentúra TASS zverejnila druhý päťročný plán (19331937)
 bola otvorená americká federálna väznica na Alcatraze
 1937 – čínsky generál Čang Süe-liang, ktorý dal 12. decembra 1936 zatknúť prezidenta Čankajšeka, bol v Nankingu odsúdený na štyri roky odňatia slobody
 1938
 Čankajšek odovzdal funkciu predsedu čínskej centrálnej vlády dovtedajšiemu ministrovi financií Siang-si Kungovi, ponechal si však funkciu najvyššieho veliteľa armády
 podľa nariadenia britskej vlády všetky školopovinné deti museli so sebou nosiť plynové masky
 slovenské autonomistické hnutie: Hlinkova slovenská ľudová strana prostredníctvom svojich novín Slovák spustila intenzívnu kampaň za dosiahnutie autonómie Slovenska
 1939
 taliansky atómový fyzik Enrico Fermi emigroval do New Yorku
 v Spojených štátoch bola založená spoločnosť Hewlett-Packard
 1940 – britský kráľ Juraj VI. vyhlásil mobilizáciu mužov vo veku od 18 do 27 rokov
 1941 – Slovenský rozhlas odvysielal prvotinu Petra Karvaša Strýko z Ameriky
 1942
 vo Washingtone podpísali zástupcovia 26 štátov Deklaráciu Spojených národov, čo bolo prvým krokom k utvoreniu Organizácie Spojených národov
 v New Yorku otvorili výstavu diel holandského maliara Pieta Mondriana
 1944
 maršal Erwin Rommel prevzal velenie skupiny armád B vo Francúzsku
 v Alžíri sa začali tri dni trvajúce rokovania československého prezidenta Edvarda Beneša s generálom Charlesom de Gaullom, ktorý mu potvrdil, že Francúzsky národný výbor pokladá Mníchovskú dohodu za nulitnú
 1945 – Poľský výbor národného oslobodenia sa na príkaz Kremľa pretvoril na dočasnú vlády oslobodeného Poľska, ktorú vzápätí, 4. januára, diplomaticky uznal Sovietsky zväz a 30. januára aj Dočasné štátne zriadenie československé
 1946
 cisár Hirohito sa v rozhlasovom prejave k národu zriekol božského postavenia, čím prelomil stáročnú japonskú tradíciu
 v Maďarsku boli znárodnené bane a elektrárne
 1955 – v USA nahrávacia spoločnosť RCA Victor oznámila tzv. „Operáciu TNT“. Išlo o významné zníženie cien platní. Na začiatku rokenrolovej éry singel v Amerike zlacnel z 1 doláru a 16 centov na 89 centov. LP platňa už nestála 5 dolárov a 95 centov, ale len 3 doláre a 98 centov. Ostatné nahrávacie spoločnosti toto zníženie cien bezprostredne nasledovali
 1956 – Sudán vyhlásil nezávislosť od Spojeného kráľovstva a Egypta
 1958 – do platnosti vstúpili zmluvy z Ríma o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu
 1959 – Fidel Castro prevzal vládu na Kube
 1960 – Kamerun vyhlásil nezávislosť od Francúzska a Spojeného kráľovstva
1964 – televízia BBC uviedla prvú Top Of The Pops show
 1969 – na Bratislavskom hrade bola vyhlásená Slovenská socialistická republika, Československá socialistická republika bola "prebudovaná" na federatívny štát
 1973 – Európske hospodárske spoločenstvo bolo rozšírené o Dánsko, Írsko a Spojené kráľovstvo
 1975 – obce Borský Mikuláš a Borský Peter sa spojili
 1977 – občianski aktivisti v Česko-Slovensku vydali dokument Charta 77
 1980 – Cliff Richard, anglický spevák, ktorý svoju kariéru začal so skupinou The Shadows, bol ocenený Radom britského impéria
 1981 – Európske hospodárske spoločenstvo bolo rozšírené o Grécko
 1982 – v Štokholme naposledy verejne vystúpili členovia švédskej skupiny ABBA
 1984 – Brunej vyhlásil nezávislosť od Spojeného kráľovstva
1985 – videoklipom Marvina Gaya "The Star Spangled Banner" odštartovala svoje vysielanie hudobná televízna stanica VH1
 1986 – Európske hospodárske spoločenstvo bolo rozšírené o Portugalsko a Španielsko
 1993 – zánik Česko-Slovenska. Vznik dvoch samostatných štátov – Slovenska a Česka. Ešte v ten deň dva nové štáty uznali Brazília, Bulharsko, Burkina, Albánsko, Alžírsko, Angola
 1994 – vznikol Európsky hospodársky priestor
 1994 – NAFTA nadobudla účinnosť
 1995 – Európska únia bola rozšírená o Fínsko, Rakúsko a Švédsko
 1995 – bola založená Svetová obchodná organizácia
 1995 – Fínsko vstúpilo do ESA
 1997 – Kofi Annan sa stal generálnym tajomníkom OSN
 1999 – európska menová jednotka ECU bola nahradená eurom
 2000 – ruským prezidentom sa stal Vladimir Vladimirovič Putin
 2002 – v Európskej únii boli zavedené eurobankovky a euromince
 2006 – v Bratislave začal činnosť protrhový think tank (občianske združenie) INESS – Inštitút ekonomických a spoločenských analýz
 2007 – Európska únia bola rozšírená o Rumunsko a Bulharsko  
 2007 – v Slovinsku bolo zavedené euro 
 2008 – na Malte a na Cypre bolo zavedené euro 
 2009 – na Slovensku bolo zavedené euro 
 2011 – v Estónsku bolo zavedené euro 
 2014 – v Lotyšsku bolo zavedené euro
 2015 – v Litve bolo zavedené euro
 2019 – sonda New Horizons preletela okolo objektu 2014 MU69, najvzdialenejšieho ľudstvom zblízka skúmaného objektu vo vesmíre

Narodenia 

 1431 – Alexander VI., 214. pápež († 1503)
 1484 – Ulrich Zwingli, švajčiarsky predstaviteľ reformácie († 1531)
 1557 – Štefan Bočkaj, sedmohradský magnát († 1606)
 1697 – Antonio Galli da Bibbiena, taliansky neskorobarokový maliar a architekt († 1774)
 1780 – Ján Seberini, slovenský evanjelický kňaz († 1857)
 1788 – Étienne Cabet, francúzsky filozof († 1856)
 1794 – Gašpar Fejérpataky-Belopotocký, slovenský kníhkupec a ochotnícky divadelník († 1874)
 1823 – Sándor Petőfi, maďarský básnik († 1849)
 1830 – Janko Čajak, slovenský básnik († 1867)
 1854 – James George Frazer, škótsky antropológ a etnológ († 1941)
 1863 – Pierre de Coubertin, francúzsky historik a pedagóg, zakladateľ novodobých Olympijských hier († 1937)
 1879 – Edward Morgan Forster, anglický románopisec († 1970)
 1880 - Elmer McCurdy, americký bankový a vlakový lupič († 1911)
 1887 – Wilhelm Canaris, nemecký admirál († 1945)
 1888 – Eduard Bass, český spisovateľ a novinár († 1946)
 1894 – Šatendranáth Bose, indický fyzik († 1974)
 1895 – John Edgar Hoover, riaditeľ FBI († 1972)
 1896 – Ivan Párkányi, rusínsky politik († 1996)
 1912 – Kim Philby, anglický dvojitý agent († 1988)
 1915 – Jan Opletal, český študent zabitý pri protinacistickej demonštrácii († 1939)
 1917 – Ján Brezina, slovenský básnik a literárny vedec († 1997)
 1919 – Jerome David Salinger, americký spisovateľ († 2010)
 1924 – Arthur Danto, americký filozof a estetik († 2013)
 1924 – Vladimír Durdík starší, slovenský herec († 1978)
 1924 – Jacques Le Goff, francúzsky historik († 2014)
 1926 – Hilda Múdra, slovenská trénerka krasokorčuľovania
 1927 – Maurice Béjart, francúzsky choreograf († 2007)
 1927 – Vernon Smith, americký ekonóm a profesor, nositeľ Nobelovej ceny
 1928 – Laurus, biskup Ruskej pravoslávnej cirkvi v zahraničí, metropolita Východnej Ameriky a New Yorku († 2008)
 1929 – Robert J. Büchler, slovensko-izraelský historik a mierový aktivista († 2009)
 1929 – Zbigniew Nienacki, poľský spisovateľ († 1994)
 1932 – Titus Kolník, slovenský archeológ († 2017)
 1936 – Ivan Balaďa, slovenský filmový a televízny režisér a scenárista († 2014)
 1936 – Ján Stacho, slovenský básnik († 1995)
 1937 – Pavel Cmorej, slovenský filozof
 1939 – Michèle Mercierová, francúzska herečka
 1942 – Gennadij Vasilievič Sarafanov, ruský kozmonaut († 2005)
 1944 – Ján Čarnogurský, slovenský politik
 1945 – Jacky Ickx, belgický automobilový pretekár
 1946 – Roberto Rivelino, brazílsky futbalista
 1947 – Jela Špitková, slovenská a rakúska husľová sólistka
 1947 – Vladimir Georgijevič Titov, ruský kozmonaut
 1955 – Ivan Šimko, slovenský politik
 1956 – Sergej Vasilievič Avdejev, ruský kozmonaut
 1956 – Miloslav Turzák, slovenský maliar
 1957 – Július Brocka, slovenský politik
 1959 – Abdul Ahad Mohmand, afganský kozmonaut
 1963 – Milan Luhový, slovenský futbalista
 1968 – Davor Šuker, chorvátsky futbalista
 1969 – Morris Chestnut, americký herec
 1972 – Catherine McCormacková, anglická herečka
 1977 – Leoš Friedl, český tenista
 1979 – James McAvoy, škótsky herec
 1981 – Kristián Kováč, slovenský hokejista
 1982 – David Nalbandian, argentínsky tenista
 1983 – Daniel Jarque, španielsky futbalista († 2009)
 1985 – Lopez Lomong, americký atlét
 1986 – Pablo Cuevas, uruguajský tenista
 1993 – Jon Flanagan, anglický futbalista

Úmrtia 

 379 – svätý Bazil Veľký, grécky biskup, významný predstaviteľ raného kresťanstva (* 330)
 898 – Odo I., západofranský kráľ (* 860)
 1515 – Ľudovít XII., francúzsky kráľ (* 1462)
 1748 – Johann Bernoulli, švajčiarsky matematik a lekár (* 1667)
 1781 – Johann Christian Bach, nemecký hudobný skladateľ (* 1735)
 1784 – Andrej Jaslinský, slovenský rímskokatolícky kňaz, fyzik a filozof (* 1715)
 1796 – Alexandre-Théophile Vandermonde, francúzsky matematik a chemik (* 1735)
 1817 – Martin Heinrich Klaproth, nemecký chemik (* 1743)
 1894 – Heinrich Rudolf Hertz, nemecký fyzik (* 1857)
 1922 – Miloš Čech, starokatolícky kňaz, administrátor biskupstva, spisovateľ a publicista (* 1855)
 1942 – Jaroslav Ježek, český skladateľ (* 1906)
 1972 – Maurice Chevalier, francúzsky herec a spevák (* 1888)
 1995 – Eugene Paul Wigner, maďarsko-americký fyzik, nositeľ Nobelovej ceny za fyziku (* 1902)
 1997 – Jaromír Bázlik, slovenský právnik a kultúrny pracovník (* 1909)
 2001 – Alexandra Adlerová, americká psychiatrička (* 1901)
 2001 – Emil Jozef Horváth, slovenský herec (* 1923)
 2003 – Elena Lacková, slovenská spisovateľka (* 1921)
 2007 – Miloš Kováč, slovenský športový komentátor (* 1970)
 2007 – Tillie Olsenová, americká spisovateľka (* 1912)
 2009 – Johannes Mario Simmel, rakúsky spisovateľ (* 1924)
 2010 – Lhasa de Sela, kanadsko-americká speváčka (* 1972)
 2012 – Kiro Gligorov, macedónsky právnik a politik, prvý macedónsky prezident (* 1917)
 2013 – Patti Page, americká speváčka (* 1927)
 2013 – Jozef Zachar, slovenský režisér (* 1920)
 2014 – Herman Pieter de Boer, holandský spisovateľ, textár a novinár (* 1928)
 2015 – Drahoslav Machala, slovenský spisovateľ, novinár a publicista (* 1947)
 2016 – Vilmos Zsigmond, maďarsko-americký kameraman (* 1930)

Referencie 

 
 01
Štátne sviatky na Slovensku
~0101