Vítkovce

Vítkovce sú spišská obec na východnom Slovensku v Košickom kraji, v okrese Spišská Nová Ves. Obec sa rozkladá v južnej časti Hornádskej kotliny a na severnom úpätí pohoria Galmus. V blízkosti obce sa nachádzajú obce Chrasť nad Hornádom, Poráč, Olcnava, Spišský Hrušov a Bystrany.

Geografia 
Obec sa rozkladá v južnej časti Hornádskej kotliny a na severných svahoch pohoria Galmus. Do katastra obce spadajú tzv. Vítkovské skaly. Na južnej strane sa nachádza členitý povrch Slovenského rudohoria. Katastrom obce pretekajú vodné toky Hornád a Lodina.

Politika

Starostovia obce 
19902002Jozef Pavlík (KDH)20022006Jozef Olejník (NEKA)

Obecné zastupiteľstvo 
1990199412 poslancov199419989 poslancov (9 KDH)199820029 poslancov (8 KDH, 1 HZDS)200220067 poslancov (5 PSNS, 1 HZDS, 1 KDH)

Dejiny obce 
Vítkovce sa prvýkrát písomne spomínajú v roku 1279. Obec vznikla pravdepodobne v roku 1253, keď uhorský kráľ Belo IV. daroval Munkáčovmu synovi Vítkovi les. V roku 1298 sa spomína s povolením na stavbu kostola. Obec bola neskôr súčasťou majetku Spišskej Kapituly. V roku 1787 mala obec 15 domov a 114 obyvateľov a už v roku 1828 mala 19 domov a 140 obyvateľov. Obec mala skôr poľnohospodársky ráz. Počas prvej Československej republiky tu prevažovalo tkáčstvo alebo práca na železnici. Po požiaroch v rokoch 1950 a 1960 bola obec značne poškodená.

Názov obce 
Ostatné tvary názvu obce sú:

 nemecký názov: Wittkendorff
 maďarský názov: Vítkóc, Vitfalu

 1279: Vytk
 1282: Vythek
 1343: Wytkfolua
 1412: Wittkendorff
 1773: Witkowcze
 1920: Vítkovce

Pamiatky

Kostol svätého Filipa a Jakuba 
Kostol bol postavený pravdepodobne na začiatku 13. storočia a zasvätený svätému Filipovi a Jakubovi. Stavba bola postavená ako jednoloďový kostol s kvadratickým presbytériom na západnej strane sa nachádzala prestavaná veža. Nachádzajú sa tu románske a ranogotické prvky, ako napríklad štrbinové okno v presbytériu, bifória na veži (stredové stĺpy sa však nezachovali) alebo rozeta východnej strane veže v tvare štvorlístka. V interiéri sa nachádza víťazný oblúk s rímsou a ranogotické pastofórium. Pravdepodobne okolo roku 1340 bol interiér kostola vyzdobený nástennými maľbami, ktoré sa zachovali na severnej stene lode. Odhalený pás nástennej maľby zobrazuje neúplnú Ladislavskú legendu. Autor pravdepodobne čerpal z nástennej maľby Ladislavkej legendy v Kostole svätej Kataríny Alexandrijskej vo Veľkej Lomnici. V 17. storočí kostol prešiel renesančnou renováciou, počas ktorej presbytérium a loď bola zaklenutá renesančnou klenbou. Hlavný oltár v kostole je barokový z polovice 18. storočia. Bočný oltár Piety je neorenesančný z konca 19. storočia. Na konci 19. storočia prešiel kostol ďalšou opravou. V roku 1905 boli znovu odkryté nástenné maľby na severnej strane lode. V roku 2013 prešiel kostol obnovou fasády a strechy.

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869 – po súčasnosť

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

Hospodárstvo a infraštruktúra

Farský úrad 
filiálka rímskokatolíckeho úradu Spišský Hrušov

Školstvo 
 Materská škola - č. d. 81
 Základná škola 1. - 4. - č. d. 81

Referencie

Pozri aj 

 Spišský Hrušov
 Chrasť nad Hornádom

Iné projekty

Externé odkazy 

 oficiálna stránka obce

 Kostol svätého Filipa a Jakuba

 
Obce okresu Spišská Nová Ves