Filip II. (Francúzsko)

Filip II. August (* 21. august 1165, Paríž, Francúzsko – † 14. júl 1223, Mantes-la-Jolie) bol francúzsky kráľ od roku 1180. 

Filip August bol jediný syn Ľudovíta VII. Jeho matkou bola otcova tretia manželka Adela zo Champagne. Dlho očakávaný Filip, pomenovaný po prastarom otcovi, sa narodil po dvadsiatichôsmich rokoch od uzavretia otcovho prvého manželstva a preto bol nazývaný Boží dar.

Prispel k zjednoteniu Francúzska a odstráneniu nebezpečného vplyvu anglických panovníkov na kontinente. Počas svojej vlády úspešne získal späť veľkú časť anglického kontinentálneho panstva. 

Zaslúžil sa o modernizáciu Paríža, zasadil sa napríklad o vybudovanie Louvru a ďalších významných pamiatok.

Vláda 

Ľudovít VII. bol v roku 1179 postihnutý záchvatom mŕtvice, po ktorom ochrnul a stratil i spôsobilosť vládnuť. Vplyv získali bratia kráľovnej Adely a udržali si ho až do dvorského snemu, ktorý sa konal toho roku a kde nemocný kráľ so súhlasom pánov vyhlásil Filipovu korunováciu. Filip nastúpil na trón v roku 1180 ako pätnásťročný, zbavil sa vplyvu svojich strýkov, matkiných bratov, a čoskoro sa prejavil ako schopný panovník. 

Hneď na začiatku vlády chytrou manipuláciou podporoval rozpory v anglickej kráľovskej rodine a podarilo sa mu svojim vplyvom na princov poraziť ich otca, kráľa Henricha II. Plantageneta.
 
Spolu s novým anglickým kráľom Richardom Levie srdce sa zúčastnil tretej križiackej výpravy.

 

4. júla 1190, presne tri roky po bitke pri Hattíne, vyrazili obaja králi z Vézelay smerom na Lyon a potom cez Sicíliu do Svätej zeme. Počas výpravy sa spory medzi impulzívnym Richardom a pokojným Filipom vyhrotili. Richard sa zaplietal do medzinárodnej politiky, čím priebeh ťaženia značne spomaľoval a to Filip nechcel tolerovať. Počas obliehania Akkonu vážne ochorel a na jeseň 1191 sa napriek predošlej dohode vrátil do Európy. Pri návrate do vlasti si vypichol oko. 

Richard sa pri návrate dostal do nemeckého zajatia, Filip využil situáciu, spojil sa s jeho mladším bratom Jánom usilujúcim sa ovládnuť Anglicko a získal tak územia i diplomatické ústupky.

Keď sa Ján Bezzemok stal po Richardovej smrti anglickým kráľom, Filip zvýšil tlak a postupne oslaboval moc Anglicka nielen na kontinente, ale podporoval i vnútorné konflikty. V roku 1204 získal Normandiu a v roku 1206 mu už patrila väčšina anglického územia v severnom Francúzsku. Túto svoju snahu zavŕšil v roku 1214 bitkou pri Bouvines, v ktorej porazil koalíciu Anglicka, nemeckého cisára Otta IV. Brunšvického a Flámska. 

Tým sa Francúzsko stalo najväčšou veľmocou v Európe a Filip II. August dokončil dielo začaté jeho otcom.

Svoje postavenie v boji proti Anglicku sa snažil posilniť i manželstvom s princeznou Ingeborg, dcérou dánskeho kráľa Valdemara I., od ktorého si sľuboval námornú pomoc, ktorú nikdy nedostal. Tento sobáš spôsobil aj obrovský škandál, keď Filip svoju ženu zapudil (údajne ihneď po svadobnej noci) a usiloval o anulovanie manželstva, v čom mu vyhoveli francúzski preláti, ale bez súhlasu pápeža. Ingeborg sa však odmietala vzdať postavenia francúzskej kráľovnej, za čo ju Filip držal niekoľko rokov v domácom väzení na rôznych miestach. Aj keď pápež odmietal manželstvo zrušiť, o tri roky neskôr sa Filip znovu oženil s Anežkou Meranskou a v tomto zväzku zotrval i napriek cirkevnej kliatbe uvalenej na neho. V roku 1200 sa ale nakoniec podvolil, pápež Inocent III. manželstvo s Anežkou zrušil, ale jej deti uznal za legitímne, a Ingeborg sa vrátila na kráľovský dvor. Anežka odišla na hrad v Poissy, kde pri pôrode syna Tristana v júli 1201 zomrela.  

Filip od roku 1208 do 1213 pokračoval v snahe o zrušenie manželstva s Ingeborg, hoci používal i vyhlásenia o impotencii spôsobenej magickými praktikami. dôvody tohto správania nie sú známe, pretože Ingeborg bola popisovaná ako pekná žena i dobrá matka Filipovho syna Ľudovíta z prvého manželstva. Pár žil oddelene až do Filipovej smrti.

Filip II. zomrel na maláriu. 

Telo zosnulého bolo prevezené do Paríža a so všetkou pompou pochované v kráľovskej nekropole v Saint-Denis a dokonca sa určitý čas uvažovalo o jeho možnom svätorečení, čo stroskotalo na kráľovom neusporiadanom manželskom živote.

Manželstvá a deti 
1/ ∞ 28. apríl 1180 Izabela Henegávska (* 1170 – † 1190), dcéra grófa Balduina V. Henegávskeho a Margaréty Flámskej:
 Ľudovít VIII. (* 5. september 1187 – † 8. november 1226), francúzsky kráľ
 Filip a Róbert (*15. marec 1190 – †18. marec 1190)

2/ ∞ 14. august 1193 Ingeborg Dánska (* cca 1175 – † 1236), dcéra kráľa Valdemara I. a Žofie z Novgorodu

3/ ∞ 1. jún 1196 Anežka Meranská (* 1175 – † 1201), dcéra vojvodu Bertolda IV. z Andechs a Meranie a jeho druhej manželky Anežky z Rochlitzu. Mali tri deti:
 Mária Francúzska (* 1198 – † 18. august 1224) ∞
1/ 1210 gróf Filip I. z Namuru (* 1175 – † 1212)
2/ 1213 vojvoda Henrich I. Brabantský (* 1165 - † 1235) 
 Filip Hurepel (*1200 – †19. júl 1234), gróf z Clermontu a z Boulogne ∞ 1216 Matilda z Boulogne (* 1202 – † 1262)
 Ján-Tristan (*/† júl 1201)

Referencie

Iné projekty

Zdroj 

Kapetovci
Králi Francúzska
Križiacka výprava proti albigéncom