Cesta (stavba)

Cesta môže byť:
v širšom zmysle:
a) akýkoľvek upravený pás územia určený na premávku kolesových (alebo pásových) dopravných prostriedkov alebo chodcov, 
b) pozemná komunikácia (t. j. účelová komunikácia + miestna komunikácia + cesta v užšom zmysle (vrátane rýchlostnej cesty) + diaľnica) - ako synonymum pozemnej komunikácie sa výraz cesta používa aj v zákone č. 8/2009 Z.z. o cestnej premávke (ako legislatívna skratka)
v užšom zmysle (podľa cestného zákona, t.j. zákona č. 135/1961 Zb., a podľa STN 73 6100): pozemná komunikácia iná než diaľnica, miestna komunikácia alebo účelová komunikácia, t. j. „cestná komunikácia určená na vzájomné dopravné spojenie medzi sídelnými útvarmi alebo ich záujmovým územím, medzi regiónmi, príp. krajmi a okresmi, s mimoúrovňovými a úrovňovými križovatkami; môže byť s neobmedzeným a obmedzeným prístupom alebo s obmedzeným pripojením“
(pravdepodobne bohemizmus:) miestna alebo účelová komunikácia nižšieho rádu, ktorá je buď nespevnená alebo je spevnená (len) nezhutneným materiálom

Terminológia 
Slovenské historické názvy cesty  boli: 
najstaršie názvy: hradská alebo hradská cesta alebo silnica (Termíny hradská (cesta) a silnica ale niekedy zahŕňali aj obecné cesty, teda miestne komunikácie, t. j. tieto termíny sa niekedy chápali ako akékoľvek verejné spevnené pozemné komunikácie. Termín hradská zas niekedy naopak  v užšom zmysle znamenal len štátnu [t.j. nie župnú, vicinálnu ani obecnú] cestu a silnica len štátnu a župnú cestu (takto napr. v tomto texte).); 
koniec 19. stor.  – 1949: štátna cesta + krajinská cesta (resp. do roku 1928 župná cesta) + vicinálna cesta
v rokoch 1949 – 1961: štátna cesta (v českom znení zákona: „státní silnice“);
v rokoch 1961 – 1996: automobilová cesta alebo skrátene cesta (v českom znení zákona je použitý len výraz „silnice“, v slovenskom znení zákona je použitý striedavo výraz „automobilová cesta“ a „cesta“);

Cesta v užšom zmysle (t. j. podľa cestného zákona a STN 73 6100) 
Pod pojem cesta spadajú aj pozemné komunikácie mimo súvisle zastavaného územia alebo územia určeného na zastavanie, ktoré spájajú železničné stanice, terminály kombinovanej dopravy, letiská pre pravidelnú verejnú dopravu a verejné prístavy s diaľnicami a cestami, ak neslúžia ako účelové komunikácie prevažne na prevádzku alebo na správu týchto zariadení. 

Podľa vyhlášky č. 35/1984 Zb., ktorou sa vykonáva cestný zákon, sa cesty delia na :
a) cesty I. triedy, ktoré majú význam pre medzinárodnú, celoštátnu alebo republikovú dopravu; označujú sa číslami od 1 do 99, 
b) cesty II. triedy, ktoré majú význam pre dopravu medzi krajmi a okresmi; označujú sa číslami od 100 do 999, 
c) cesty III. triedy, ktoré majú miestny význam pre účelné doplnenie cestnej siete; označujú sa štvormiestnymi číslami.

Podľa cestného zákona a STN 73 6100 môže mať cesta formu rýchlostnej cesty (starší názov: cesta pre motorové vozidlá) , resp. podľa vyhlášky č. 35/1984 formu rýchlostnej komunikácie . Treba poznamenať, že napriek tomu, že cestný zákon aj STN 73 6100 definujú rýchlostnú cestu ako formu (špeciálny typ) cesty, v cestnom zákone aj v STN 73 6100 sa na niektorých miestach pri vymenúvaní uvádzajú rýchlostné cesty ako pojem popri pojme cesta, čiže ako keby pojem cesta nezahŕňal rýchlostnú cestu .

Cesta musí byť zaradená do cestnej siete. O zaradení pozemnej komunikácie do cestnej siete rozhoduje Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja.  Evidencia cestnej siete je súčasťou centrálnej technickej evidencie pozemných komunikácií (CTEPK), ktorú vedie Slovenská správa ciest.

Poznámky

Referencie 

Cestná doprava