Novohradská župa (Uhorsko)

Novohradská župa resp. Novohradská stolica resp. Novohradský komitát (iný názov: Novohrad; , , ) bola župa resp. stolica resp. komitát v Uhorsku.

Novohrad bol pôvodne komitát, stolica a župa v Uhorsku. V súčasnosti je územie bývalej uhorskej župy rozdelené medzi Slovensko a Maďarsko a ako Novohrad sa v oboch štátoch označujú v užšom zmysle len príslušné časti bývalej uhorskej župy na ich území. 

Názov župy je odvodený od hradu Novohrad v dnešnom Maďarsku.

Uhorský komitát/stolica/župa 
Novohradská stolica susedila s Hontianskou, Zvolenskou, Malohontskou, Gemerskou, (od roku 1803 Gemersko-Malohontskou), Hevešskou a Pešťsko-Pilišsko-Šoltsko-Malokumánskou stolicou. Rozloha župy v r. 1910 bola 4 133 km².

Centrum 
Administratívnym centrom Novohradskej stolice bol hrad Novohrad, správnym centrom stolice boli Balážske Ďarmoty (Balassagyarmat) (polovica 14. storočia – polovica 16. storočia). Medzi 16. a 18. storočím nemala stolica svoje stále centrum, keďže bola ohrozovaná tureckými nájazdmi a neskôr sa neustálilo. Stoličné zasadnutia prebiehali v mestách Fiľakovo, Lučenec a Sečany. Od 18. storočia bol centrom Lučenec, neskôr striedavo Lučenec a Sečany a od roku 1790 opäť Balašské Ďarmoty.

Dejiny 
Novohradský komitát sa vyvinul medzi prvými v Uhorsku, jeho súčasťou spočiatku bol aj Hontiansky komitát, ktorý sa oddelil od Novohradu v 11. storočí. Do konca 13. storočia sa Novohrad zmenil na zemiansku (šľachtickú) stolicu. Novohradská stolica (tak ako ostatné stolice) bola od začiatku rozdelená na štyri slúžnovské okresy.

Počas tureckých nájazdov Turci postupne obsadili hrad Novohrad (1544), Szando (1546), Ďarmoty, Sečany, Hollóko (1552), kedy kotrolovali už viac ako tretinu stolice.

Po porážke cisárskeho vojska pri Plášťovciach ovládli polovicu Novohradu. roku 1554 dobyli Fiľakovo a hrad Salgó, r. 1576 Modrý Kameň, Šomošku a Divín – posledné hrady pod kontrolou Uhorska. Turci dobyté územie pripojili k budínskemu pašalíku, v rokoch 155254 vytvorili tri sandžaky: Fiľakovo, Novohrad a Sečany. Počas tureckej expanzie a okupácie Novohradská stolica síce nezanikla, ale existovala len na malom území a živorila.

Po oslobodení fiľakovského hradu roku 1606 – Žitavský mier (ako výsledok 15-ročnej vojny) cisárskymi vojskami sa Turci postupne stiahli z územia Novohradu, no mierovú zmluvu nedodržali a v rokoch 16631686 opäť ovládli veľkú časť Novohradu. Turecké panstvo skončilo až po ich porážke pri Budíne roku 1686.

V roku 1918 (potvrdené trianonskou zmluvou r. 1920) sa Novohrad rozdelil medzi Česko-Slovensko a Maďarsko. Župa v Česko-Slovensku ešte krátko existovala do roku 1923, kedy bola včlenená do Zvolenskej veľžupy. Počas 2. svetovej vojny sa južná časť slovenského Novohradu stala súčasťou Maďarska a maďarskej Novohradskej župy, po vojne však boli predvojnové hranice obnovené.

Župani Novohradskej stolice v rokoch 1526 - 1848 
Zoznam županov:
1514 – 1526 Gašpar Raškaj (padol v Moháčskej bitke)
1526 – 1541 Štefan Raškaj 
1542 – 1544 Ladislav Orság
1544 – 1547 post neobsadený 
1547 – 1552 Štefan Lošonci (zabitý Osmanmi)
1552 – 1565 post neobsadený 
1565 – 1585 Andrej Balaša
1585 – 1600 post neobsadený 
1600 – 1621 Žigmund Forgáč
1621 – 1681 Adam Forgáč
1682 – 1714 Adam Forgáč junior (rezignoval)
1714 – 1735 Ján Adam Forgáč 
1736 – 1750 František Forgáč 
1750 – 1751 post neobsadený 
1751 – 1771 Anton Grasalkovič 
1771 – 1806 Jozef Juraj Baťáň 
1806 – 1827 Jozef Brunšvik 
1828 – 1842 Gabriel Keglevič 
1843 – 1848 Gedeon Ráday

Národnosti 
Novohrad bol etnicky rozdelený na severnú slovenskú časť a južnú maďarskú časť. Toto rozdelenie sa nezmenilo ani vznikom Česko-Slovenska a Slovenska.

Okresy 
V roku 1910 sa Novohrad delil na tieto slúžnovské okresy: 
 Balassagyarmat (po slovensky: Balažské Ďarmoty) 
 Novohrad, centrum Rétság 
 Szirák
 Szécsény (po slovensky: Sečany)
 Fiľakovo, centrum Salgótarján 
 Lučenec
 Halič

 Mestá so zriadeným magistrátom:
 Lučenec

Referencie

Pozri aj 
 Novohrad (obec)
 Novohrad (región)
 Zoznam obcí Novohradskej župy

Iné projekty 

Novohrad
Župy v Uhorsku