joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Kainuu

Kainuu () je jeden z devätnástich krajov Fínska. Od roku 1997 patrí tento kraj k provincii Oulu.

Obce 
V roku 2011 sa kraj skladal z 9 obcí (fínsky kunta). Tie boli zoskupené do dvoch okresov (fínsky seutukunta). V následujúcom zozname sú mestá vyznačené tučným písmom.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Kraj Kainuu - Oficiálna stránka 

Kraje vo Fínsku
Zamkovského chata

Zamkovského chata je horská chata, ktorá sa nachádza v ústí Malej Studenej doliny vo Vysokých Tatrách.

História 
Chatu postavil horolezec a horský vodca Štefan Zamkovský (rodák z Levoče), v rokoch 1942 – 1943. Predtým pracoval ako nosič a pomocník na Téryho a Zbojníckej chate. V rokoch 1929 - 1938 patril medzi najlepších slovenských horolezcov. Chatu spravoval spolu so svojou manželkou. Počas Druhej svetovej vojny slúžila chata ako útočisko pre partizánov, Židov a politických väzňov. Chata bola veľmi blízko populárneho Hrebienka, stála na križovatke turistických chodníkov na Téryho chatu a Skalnaté pleso. Veľmi rýchlo si ju obľúbili najmä pohodlnejší turisti. V prvých povojnových rokoch tu pôsobil známy tatranský horský nosič Ján Hudaček z Lendaku. Po znárodnení v roku 1948, musel pán Zamkovský chatu opustiť. Bola zoštátnená. V roku 1951 ju prevzal do správy Slovakotur a bola premenovaná na Chatu kpt. Nálepku. K Vysokým Tatrám tento učiteľ a neskôr vojak slovenskej armády, účastník protifašistického odboja, ktorý padol v Druhej svetovej vojne v roku 1943 v ukrajinskom meste Ovruč, nemal žiaden vzťah. Štefan Zamkovský na chate pôsobil do roku 1952, kedy musel odísť na neďalekú Bilíkovu chatu. Po krátkom čase odišiel s rodinou na Počúvadlo pri Banskej Štiavnici. V roku 1961 ako 53 ročný zomrel v Banskej Štiavnici. V roku 1991, na podnet Júliusa Andrášiho a Ivana Bohuša st., názvoslovná komisia Mestského národného výboru v Starom Smokovci, vrátila chate staré meno - Zamkovského chata. Chatu v tom čase spravovala Tatranská správa účelových zariadení SO ČSZTV. Táto organizácia v roku 1989 dala do prevádzky neďaleko chaty malú vodnú elektráreň, ktorá zásobovala chatu elektrickou energiou. Krátko po "nežnej revolúcii" ju spravovala novovzniknutá organizácia Slovenské Karpaty. V roku 1993 bola Zamkovského chata odovzdaná do majetku dedičom Štefana Zamkovského. Počas nasledujúcich rokov boli na chate urobené viaceré rekonštrukcie. Noví majitelia chaty, po odchode Ladislava Kulangu na Skalnatú chatu, prenajali chatu Mgr. Jane Kalinčíkovej, ktorá sa v roku 2003 stala jej majiteľkou. Chatu potravinami a palivom zásobujú vysokohorskí nosiči.

Chatári  
 Štefan Zamkovský, 1943 - 1952 
 Karol Danajovič, 1952 - 1961
 Alexius Körtvélyessy, 1961 - 1967
 Körtvélyessyová, 1968
 Ivan Filčík, 1969?
 Ján Tarek, 1969?
 Viliam Bašista, 1970 - 1973
 Ladislav Petrík, 1973 - 1981
 Pavol Siska, 1981 - 1982
 Ladislav Kulanga, 1982 - 1995
 Mgr. Jana Kalinčíková 1996 - (majiteľka chaty od roku 2003)

Súčasnosť 
V súčasnosti Zamkovského chata ponúka ubytovanie a občerstvenie pre turistov. Zásoby sa na ňu dopravujú podobne ako v minulosti, pomocou vysokohorských nosičov, ale pomáha aj vrtuľník. Ako zdroj elektrickej energie slúži malá vodná elektráreň na Malom Studenom potoku.

Prístup 
 po  červenej značke:
 z Hrebienka
 po  zelenej značke:
 z Téryho chaty

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka Zamkovského chaty

Horské chaty vo Vysokých Tatrách
Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 1999

Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 1999 A skupiny sa konali od 1. mája do 16. mája 1999 v Nórsku (v Lillehammeri, Hamare a Osle). Boli to v poradí 63. majstrovstvá sveta, organizovala ich Medzinárodná hokejová federácia IIHF. Ich víťazom sa stala reprezentácia Česka, ktorá zdolala vo finále v dvoch zápasoch Fínsko 3:1,a v druhom prehrali 1:4.  V  následnom predĺžení však vyhrali 1:0. Slovensko skončilo na siedmom mieste.

Štadióny

Výsledky

Základné skupiny

Skupina A

Skupina B

Skupina C

Skupina D

Štvrťfinále

Skupina A

Skupina B

Semifinále

O 3. miesto

Finále

O 9. - 12. miesto

Konečné umiestnenie 

Ľadový hokej v 1999
Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji
Ľadový hokej
Hans Aßmann Freiherr von Abschatz

Hans Aßmann Freiherr von Abschatz, tiež Johann Erasmus Freiherr von Abschatz (* 4. február 1646, Würbitz, Sliezsko; † 22. apríl 1699, Liegnitz) bol nemecký barokový lyrický básnik a prekladateľ.

Odkazy 
 Katalóg nemeckej Nationalbibliothek

Nemeckí básnici
Narodenia v 1646
Úmrtia v 1699
Nemeckí prekladatelia
Vrbovský potok (prítok Inovca)

Vrbovský potok je potok v severnom výbežku Podunajskej nížiny, na hranici okresov Trenčín a Bánovce nad Bebravou. Je to pravostranný prítok Inovca, meria 1,8 km a je tokom VI. rádu.

Prameň 
Pramení na podhorí Považského Inovca, na okraji Nitrianskej pahorkatiny, v časti Bánovská pahorkatina, na juhovýchodnom svahu vrchu Rovniny (424,0 m n. m.) v nadmorskej výške približne 322 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie východojuhovýchodným smerom cez lokalitu Vrbovce, následne tečie prechodne na východ a napokon sa stáča k ústiu na severovýchod. Nepriberá žiadne prítoky. Do Inovca sa vlieva juhojuhovýchodne od obce Dubodiel v nadmorskej výške 265,8 m n. m.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Vodné toky v okrese Trenčín
Bratinovský potok

Bratinovský potok je potok v južnej časti okresu Trenčín. Je to pravostranný prítok Inovca, má dĺžku 4,6 km a je tokom VI. rádu.

Prameň 
Pramení v Považskom Inovci, v podcelku Vysoký Inovec, na juhovýchodnom svahu Močiarov (826,5 m n. m.) v nadmorskej výške približne 620 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie juhovýchodným smerom popri samote Jedľová na pravom brehu, vytvára oblúk prehnutý na juh a sprava ďalej priberá krátky prítok z lokality Močiar. Potom vstupuje do Nitrianskej pahorkatiny, do časti Bánovská pahorkatina, kde sa najprv esovito stáča, pričom vytvára oblúk prehnutý na juh a sprava priberá prítok zo severoseverozápadného svahu Rovnín (424,0 m n. m.). Následne priberá ľavostranný prítok (304,8 m n. m.) z lokality Bratinovec a ďalej pokračuje juhovýchodným smerom. Na dolnom toku ešte priberá krátky pravostranný prítok z lokality Hrabovka a juhojuhovýchodne od obce Dubodiel ústi v nadmorskej výške cca 276 m n. m. do Inovca.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Považskom Inovci
Vodné toky v Nitrianskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Trenčín
Slamený potok

Slamený potok je krátky potok v severom výbežku Podunajskej nížiny, v centrálnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to pravostranný prítok Bebravy, meria 2 km a je tokom V. rádu.

Prameň 
Tečie v Nitrianskej pahorkatine, v časti Bánovská pahorkatina, východojuhovýchodne od kóty 282 m v oblasti Žužlatín, v nadmorskej výške približne 230 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie najprv juhovýchodným smerom, následne sa stáča a pokračuje juhojuhovýchodným smerom. Tečie územím západne od Malých Chlievan, podteká cestu III. triedy z Bánoviec nad Bebravou do Dvorca a západne od mesta Bánovce nad Bebravou sa v nadmorskej výške cca 193,5 m n. m. vlieva do Bebravy. Na hornom toku preteká územím rozbrázdeným viacerými výmoľami na ľavom brehu.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Kochnáčsky potok

Kochnáčsky potok je potok v severnom výbežku Podunajskej pahorkatiny, v západnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to pravostranný prítok Hradnianskeho potoka, meria 3,1 km a je tokom VII. rádu.

Prameň 
Tečie v Nitrianskej pahorkatine, v geomorfologickej časti Bánovská pahorkatina, na severoseverovýchodnom svahu Podhlinia (332,6 m n. m.) v nadmorskej výške približne 280 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie sprvu juhovýchodným smerom lesnatým prostredím, následne sa stáča na východ a z ľavej strany priberá prítok z oblasti Kopanice, prameniaci južne od kóty 319,2 m. Potom sa esovito stáča a k ústiu pokračuje juhovýchodným smerom. Na území obce Malá Hradná, juhovýchodne od miestnej časti Kochnáč, sa v nadmorskej výške cca 224,5 m n. m. vlieva do Hradnianskeho potoka.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Cípec

Cípec je potok v juhovýchodnej časti okresu Trenčín. Je to ľavostranný prítok Svinice, má dĺžku 5,2 km a je tokom VI. rádu.

Prameň 
Pramení v juhozápadnom výbežku Strážovských vrchov, v podcelku Trenčianska vrchovina, v časti Ostrý, na juhovýchodnom svahu Ostrého vrchu (767,5 m n. m.) v nadmorskej výške približne 400 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie juhojuhovýchodným smerom, vstupuje do Nitrianskej pahorkatiny, do časti Bánovská pahorkatina a preteká intravilánom obce Neporadza. Pod obcou sa stáča, vytvára výrazný oblúk prehnutý na západ a sprava priberá najprv prítok prameniaci na okraji intravilánu Rožňovej Neporadze a potom občasný prítok prameniaci západne od nej. Na dolnom toku už tečie znovu juhojuhovýchodným smerom okrajom lokality Matejove Lazy, preteká okrajom intravilánu obce Svinná a podteká štátnu cestu číslo 9. Severozápadne od centra spomenutej obce sa v nadmorskej výške cca 239,5 m n. m. vlieva do Svinice.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Strážovských vrchoch
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Trenčín
Sviniansky potok

Sviniansky potok je potok v južnej časti okresu Trenčín. Je to ľavostranný prítok Svinice, má dĺžku 8,5 km a je tokom VI. rádu.

Prameň 
Pramení v severnej časti Považského Inovca na juhovýchodnom svahu Javoria (729,1 m n. m.) v nadmorskej výške približne 670 m n. m.

Smer toku 
Od prameňa tečie sprvu severoseverovýchodným smerom cez Krásnu dolinu, v strednej časti doliny pokračuje východoseverovýchodným smerom, v jej dolnej časti potom východným smerom. Po vstupe do Nitrianskej pahorkatiny tečie najprv juhovýchodným smerom, následne tečie na východ popri obci Trenčianske Jastrabie a pod obcou sa stáča opäť na juhovýchod. Medzi sútokom s Mitickým potokom a ústím do Svinice tečie východojuhovýchodným smerom.

Geomorfologické celky 
Považský Inovec, geomorfologický podcelok Vysoký Inovec
Podunajská pahorkatina, geomorfologický podcelok Nitrianska pahorkatina, geomorfologická časť Bánovská pahorkatina

Prítoky 
pravostranné: krátky prítok z Urbárskej hory, Jastrabský potok
ľavostranné: krátky prítok z východojuhovýchodného svahu Javoria, prítok od Mitickej slatiny, prítok vznikajúci na východnom okraji intravilánu Rožňových Mitíc, prítok z lokality Háj, Mitický potok

Ústie 
Do Svinice sa vlieva na území obce Svinná, západoseverozápadne od jej centra, pri osade Ihličie, v nadmorskej výške cca 244 m n. m.

Obce 
Preteká katastrálnymi územiami troch obcí:
Mníchova Lehota (netečie intravilánom)
Trenčianske Jastrabie (okrajom intravilánu)
Svinná (okrajom intravilánu)

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Považskom Inovci
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Trenčín
Medal of Honor (séria)

Medal of Honor je séria videohier žánru FPS. Prvá hra bola vyvinutá spoločnosťou DreamWorks Interactive (teraz známa ako DICE Los Angeles, predtým Danger Close Games) a vydaná spoločnosťou Electronic Arts pre PlayStation v roku 1999. Nasledovala séria hier, ktoré zahŕňali viaceré rozšírenia, rôzne konzolové platformy a osobné počítače.

Prvých 12 hier sa odohráva v období druhej svetovej vojny. Hlavnými postavami sú zvyčajne elitní členovia Úradu strategických služieb (OSS). Novšie hry sa zameriavajú na modernú vojnu.

Príbeh prvých troch hier vytvoril filmový režisér a producent Steven Spielberg.

Hudbu v tejto sérii tvorili Michael Giacchino, Christopher Lennertz a Ramin Djawadi.

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka série
 Medal of Honor na MobyGames

Medal of Honor
Počítačové hry
Aljašský malamut

Aljašský malamut je psie plemeno pochádzajúce z USA uznané v FCI v sekcii 5 pod číslom 243. Patrí medzi najstaršie plemená saňových psov, ku ktorým patria aj napr. sibírsky husky alebo samojed.

Pôvod 

Malamuti majú svoj domov v severozápadnej Aljaške, kde až do konca 19. storočia boli jediným chovaným plemenom. Kočovné kmene žijúce v drsných podmienkach severu museli svoj majetok voziť stále so sebou. K tomu využívali psy s veľkou ťažnou silou. Okrem toho našli malamuti využitie tiež pri love medveďov či tuleňov a inej zveri. 

Svoje meno dostali malamuti od kmeňa inuitov, ktorí sa volali Mahlemuti či Mahlemiuti. Tento kmeň bol na svojich psích pomocníkov hrdý, vychovávali ich k spolupráci a rozvíjali ich inteligenciu. Vďaka tomu sa u malamutov rozvinula charakteristická priateľská povaha. 

Počas zlatej horúčky zaplavili Aljašku zlatokopovia, ktorí čoskoro začali tiež využívať malamutov na vozenie potravín, pošty či náradia, pracovali dokonca pre Kráľovskú kanadskú jazdnú políciu. 

V tomto období sa začali organizovať preteky psích záprahov, vďaka čomu síce vytrvalí, ale ťažší a pomalší malamuti takmer vymreli kvôli kríženiu plemena so sibírskym huskym či rôznymi plemenami dovezenými z Európy. Našťastie však psy museli byť použiteľní aj pre prácu, inak by malamut, ako ho dnes poznáme, vymizol.

Vzhľad a povaha 

Malamut má mať harmonickú stavbu tela a pôsobiť dojmom sily, elegancie a dôstojnosti. Srsť malamuta môže byť čiernej farby alebo od zlatej cez rôzne odtiene červenej po hnedočervenú vždy s bielymi znakmi. Jediné prípustné jednofarebné sfarbenie srsti je biele. 

Má byť odvážny, zdravo zvedavý, v žiadnom prípade bojazlivý či agresívny. Dobre socializovaný malamut je veselý spoločník, miluje deti a iné psy. Napriek tomu, že je priateľský a prítulný, zachováva si určitú dávku nezávislosti a samostatnosti. Je to pracovné plemeno vhodné najmä pre aktívnych ľudí. Má silný svorkový pud a preto nie je psom jedného človeka. Nie je vhodný na stráženie, takmer nešteká, vyjadruje sa skôr paletou rozličných zvukov pripomínajúcich vytie.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Slovenský klub chovateľov psov severských plemien

Plemená psov z USA
Saňové psy
Mitický potok

Mitický potok je potok v juhovýchodnej časti okresu Trenčín. Je to ľavostranný prítok Svinianskeho potoka, meria 4,6 km a je tokom VII. rádu.

Prameň 
Pramení v juhozápadnom výbežku Strážovských vrchov, v podcelku Trenčianska vrchovina, v časti Ostrý, na juhovýchodnom svahu Čiernachova (694,8 m n. m.) v nadmorskej výške približne 400 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie sprvu severojužným smerom okrajom lokality Dúbrava na pravom brehu a sprava priberá prítok (361,8 m n. m.) prameniaci severovýchodne od kóty 592,3 m. Následne vteká do Nitrianskej pahorkatiny, do časti Bánovská vrchovina a juhovýchodným smerom tečie intravilánom obce Trenčianske Mitice, pričom oddeľuje miestne časti Zemianske Mitice na pravom a Kostolné Mitice na ľavom brehu. Pod obcou pokračuje juhojuhovýchodným smerom a z pravej strany priberá prítok z lokality Diely. Tesne pred ústím sa napokon stáča smerom na juhojuhozápad, podteká štátnu cestu I/9 a pri osade Jeleňákov mlyn, východojuhovýchodne od obce Trenčianske Jastrabie, ústi v nadmorskej výške cca 259 m n. m. do Svinianskeho potoka.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Strážovských vrchoch
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Trenčín
Jastrabský potok (prítok Svinianskeho potoka)

Jastrabský potok je potok v juhovýchodnej časti okresu Trenčín. Je to pravostranný prítok Svinianskeho potoka, má dĺžku 4,1 km a je tokom VII. rádu.

Prameň 
Pramení v severnej časti Považského Inovca, v podcelku Vysoký Inovec, na severovýchodnom svahu Jarabského vrchu (794,8 m n. m.) v nadmorskej výške približne 595 m n. m.

Opis toku 
Na hornom toku tečie východným smerom, v pramennej oblasti priberá krátky pravostranný prítok. Následne vstupuje do Nitrianskej pahorkatiny, do časti Bánovská pahorkatina, pričom sa najprv stáča juhovýchodným smerom, potom tečie na krátkom úseku na východ a ďalej na severovýchod. Napokon preteká intravilánom obce Trenčianske Jastrabie, kde zľava priberá prítok z oblasti Jarabiny a na okraji obce, severovýchodne od jej centra, ústi v nadmorskej výške cca 284,5 m n. m. do Svinianskeho potoka.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Považskom Inovci
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Trenčín
Bradliansky potok (prítok Dubničky)

Bradliansky potok je potok v centrálnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to pravostranný prítok Dubničky, meria 2,4 km a je tokom VI. rádu.

Prameň 
Pramení v Strážovských vrchoch, v podcelku Zliechovská hornatina, v časti Kňaží stôl, na juhovýchodnom svahu Bradla (561,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 297 m n. m.

Opis toku 
Potok tečie od prameňa na krátkom úseku juhojuhovýchodným smerom, potom už na celom toku prevažne severojužným smerom. Na dolnom toku vstupuje do Nitrianskej pahorkatiny, do časti Bánovská pahorkatina a z pravej strany priberá prítok prameniaci východne od kóty 334,0 m. Napokon tečie intravilánom obce Dubnička a priamo v obci sa v nadmorskej výške cca 253 m n. m. vlieva do potoka Dubnička.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Strážovských vrchoch
Vodné toky v Nitrianskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Kannus

Kannus je mesto vo Fínsku.

Nachádza sa v kraji Keski-Pohjanmaa v provincii Západné Fínsko. Počet obyvateľov je 5 890 a rozloha chotára 470,65 km² z toho 2,39 km² je voda. Hustota obyvateľstva je 12,6 ob./km². Úradný jazyk fínčina.

V oblasti mesta Kannus ležia dediny Eskola, Hanhineva, Korpela, Kungas, Jokisalo, Mutkalampi, Märsylä, Roikola, Välikannus, Ylikannus, Yliviirre. Touto oblasťou taktiež preteká rieka Lestijoki.

Ďalšou pozoruhodnosťou mesta je drevený kostol z roku 1817.

Iné projekty

Externé odkazy 
 www.kannus.fi - oficiálna stránka mesta

Mestá vo Fínsku
Jelešnica

Jelešnica je potok v centrálnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to ľavostranný prítok Bebravy, má dĺžku 8 km a je tokom V. rádu.

Prameň 
Pramení na okraji Strážovských vrchov, v podcelku Zliechovská hornatina, v časti Kňaží stôl, na juhojuhovýchodnom svahu Bradla (561,2 m n. m.) v nadmorskej výške približne 300 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie sprvu na krátkom úseku na juh, vytvára oblúk prehnutý na východ a pokračuje juhozápadným smerom, pričom vstupuje do Nitrianskej pahorkatiny, do časti Bánovská pahorkatina. Tu preteká intravilánom obce Ľutov, sprava priberá prítok (1,5 km) z Bradlovej doliny, obcou ďalej preteká severojužným smerom a zľava priberá prítok z oblasti Stráne. Pod obcou sa najprv stáča na západ, potom na juhozápad a z pravej strany priberá Jelšie. Potom pokračuje severojužným smerom intravilánom obce Prusy a následne popri osade Bažantnica na ľavom brehu. Na dolnom toku sa ešte esovito stáča, vteká do geomorfologickej časti Bebravská niva, kde tečie juhojuhozápadným smerom a v lokalite Dolné lúky sa napokon stáča k ústiu na juhozápad. Na území mesta Bánovce nad Bebravou, v blízkosti sídliska Dubnička, sa v nadmorskej výške cca 199 m n. m. vlieva do Bebravy.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Strážovských vrchoch
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Jelšie (prítok Jelešnice)

Jelšie je krátky potok v severnom výbežku Podunajskej nížiny, v centrálnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to pravostranný prítok Jelešnice, meria 1,5 km a je tokom VI. rádu.

Prameň 
Tečie v Nitrianskej pahorkatine, v časti Bánovská pahorkatina, kde pramení na juhojuhozápadnom úpätí Maďarovej (335,1 m n. m.) v lokalite Kostrieň, v nadmorskej výške približne 250 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie najprv juhovýchodným smerom, potom sa prechodne stáča na juh a ďalej na juhojuhovýchod, pričom preteká lokalitou Dechtárina. Na severnom okraji intravilánu obce Prusy sa v nadmorskej výške cca 219,5 m n. m. vlieva do Jelešnice. Nepriberá žiadne prítoky a na hornom toku niekedy vysychá.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Trenčianka

Trenčianka je potok vo východnej časti okresu Trenčín. Je to pravostranný prítok Machnáča, meria 3,6 km a je tokom VI. rádu.

Prameň 
Tečie v juhozápadnej časti Strážovských vrchov, v podcelku Trenčianska vrchovina, v časti Ostrý, pramení na východojuhovýchodnom svahu Svitavy (700,3 m n. m.) v nadmorskej výške približne 490 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie najprv juhovýchodným smerom, potom sa prechodne stáča na juh a opäť na juhovýchod, pričom sprava priberá prítok z juhovýchodného svahu Svitavy. Následne preteká intravilánom obce Peťovka. Na dolnom toku tečie popri dvoch rybníkoch na ľavom brehu, podteká cestu II. triedy č. 516 a severne od obce Motešice sa v nadmorskej výške cca 276 m n. m. vlieva do Machnáča.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Strážovských vrchoch
Vodné toky v okrese Trenčín
Petrovka

Petrovka môže byť:

prítok Machnáča v povodí Bebravy, pozri Petrovka (potok)
vrch () v Oravskej Magure, pozri Petrovka (vrch)
prírodná rezervácia v českom okrese Plzeň-mesto, pozri Petrovka (prírodná rezervácia)
Petrovka (potok)

Petrovka je potok vo východnej časti okresu Trenčín. Je to pravostranný prítok Machnáča, má dĺžku 4 km a je tokom VI. rádu.

Prameň 
Tečie v juhozápadnej časti Strážovských vrchov, v podcelku Trenčianska vrchovina, v časti Ostrý, pramení na juhovýchodnom svahu Trubárky (670,7 m n. m.) v nadmorskej výške približne 585 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa vytvára oblúk prehnutý na sever, ďalej tečie na krátkych úsekoch východojuhovýchodným, potom juhovýchodným smerom a sprava priberá prítok z juhovýchodného svahu Trubárky. Následne sa stáča na východ, preteká intravilánom obce Petrova Lehota, pričom v obci vytvára oblúk, ktorým sa postupne stáča a pod obcou už tečie severojužným smerom. Z pravej strany ešte priberá prítok prameniaci severne od Panského hája (498,1 m n. m.) a stáča sa k ústiu juhojuhovýchodným smerom. Napokon podteká cestu II. triedy č. 516 a severne od obce Motešice sa v nadmorskej výške cca 287 m n. m. vlieva do Machnáča.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Strážovských vrchoch
Vodné toky v okrese Trenčín
Havránkovský potok

Havránkovský potok je potok vo východnej časti okresu Trenčín. Je to pravostranný prítok Machnáča, meria 4 km a je tokom VI. rádu.

Prameň 
Tečie v juhozápadnej časti Strážovských vrchov, pramení v podcelku Zliechovská hornatina, v časti Basky, na východoseverovýchodnom svahu Bukoviny (604,0 m n. m.) v nadmorskej výške približne 490 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa najprv tečie na sever, potom sa stáča na severozápad a preteká Havránkovou dolinou. V strednej časti doliny tečie západným smerom, následne vytvára oblúk ohnutý na sever, na krátkom úseku sa rozvetvuje na dve ramená a v dolnej časti doliny už tečie juhojuhozápadným smerom. Napokon sa východoseverovýchodne od obce Petrova Lehota vlieva v nadmorskej výške cca 336 m n. m. do Machnáča.

Chránené územie 
Úsek toku začínajúci pod prameňom a končiaci nad rozvetvujúcim sa korytom je chráneným územím - Prírodná pamiatka Potok v Havránkovej doline. Chránia sa zachované brehové porasty spoločne s biocenózami potočného dna. Tento úsek je zároveň súčasťou katastrálneho územia obce Omšenie, kým dolný tok je hranicou medzi katastrálnymi územiami Petrova Lehota na pravom a Motešice na ľavom brehu.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Strážovských vrchoch
Vodné toky v okrese Trenčín
Zlobina

Zlobina je krátky potok v centrálnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to ľavostranný prítok Bebravy, má dĺžku 1,5 km a je tokom V. rádu.

Prameň 
Pramení na okraji Strážovských vrchov, v podcelku Zliechovská hornatina, v časti Kňaží stôl, na juhojuhozápadnom svahu Drieňovca (497,4 m n. m.) v nadmorskej výške približne 257 m n. m., pri osade Zlobiny.

Opis toku 
Od prameňa tečie západojuhozápadným smerom a vteká do Nitrianskej pahorkatiny, do časti Bánovská pahorkatina. Napokon sa stáča západným smerom a podteká cestu III. triedy Podlužany - Timoradza. Do Bebravy ústi severne od obce Podlužany v nadmorskej výške 221,9 m n. m. Nepriberá žiadne prítoky.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Strážovských vrchoch
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Timoradzský potok

Timoradzský potok je potok v severnom výbežku Podunajskej nížiny, v severnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to pravostranný prítok Bebravy, meria 3 km a je tokom V. rádu.

Prameň 
Pramení v Nitrianskej pahorkatine, v časti Bánovská pahorkatina, západne od obce Krásna Ves, na juhovýchodnom úpätí Domkovej (418 m n. m.) v nadmorskej výške približne 277 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie sprvu juhojuhovýchodným smerom, vytvára oblúk smerujúci na východ a pokračuje severojužným smerom. Následne vytvára výrazný oblúk, preteká lokalitou Horné bory a ďalej tečie východným smerom. Napokon preteká intravilánom obce Timoradza, kde sa na severnom okraji obce vlieva v nadmorskej výške cca 237 m n. m. do Bebravy. Nepriberá žiadne prítoky.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Kopanička

Kopanička je potok v severnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to pravostranný prítok Bebravy, meria 3,1 km a je tokom V. rádu.

Prameň 
Pramení na južnom okraji Strážovských vrchov, v podcelku Zliechovská hornatina, v časti Basky, západne od obce Slatinka nad Bebravou v nadmorskej výške približne 280 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie najprv smerom na juh, potom prechodne na juhovýchod a vstupuje do Nitrianskej pahorkatiny, do časti Bánovská pahorkatina. Tu tečie severojužným smerom cez intravilán obce Krásna Ves súbežne s korytom Bebravy na ľavom brehu. Pod obcou tečie rovinatým územím v lokalite Laziny, napokon sa stáča na východ a severne od obce Timoradza sa v nadmorskej výške cca 240 m n. m. vlieva do Bebravy. Nepriberá žiadne prítoky.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Strážovských vrchoch
Vodné toky v Podunajskej pahorkatine
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Melimoyu

Melimoyu je v súčasnosti neaktívny stratovulkán, nachádzajúci sa v južnej časti Čile, asi 40 km severozápadne od mesta Puerto Puyuhuapi. Sopka je tvorená prevažne andezitmi a bazaltami, dominantnou vulkanickou formou je 8 km široká kaldera, v súčasnosti trvalo zaľadnená. Posledná aktivita sa odhaduje na 2. storočie nášho letopočtu ± 75 rokov, čo dokladá datovanie najmladších vrstiev tefry.

Externé odkazy 
 www.volcano.si.edu - stratovulkán Melimoyu na Global Volcanism Program  

Sopky Čile
Stratovulkány
Macá

Macá alebo Cerro Macá je neaktívny stratovulkán, nachádzajúci sa v južnej časti Čile, severozápadne od mesta Porta Aisén. Je to jedna z vyšších sopiek (2 960 m) čilského juhu. Macá leží na zlomovom systéme Liquiñe-Ofqui. Túto líniu sledujú aj viaceré lávové dómy a troskové kužele. Vrchol sopky je trvalo zaľadnený, a sopečný masív sa skladá prevažne z bazaltov a dacitov.

Externé odkazy 
 www.volcano.si.edu - stratovulkán Cerro Macá na Global Volcanism Program  

Sopky Čile
Stratovulkány
Cerro Hudson

Cerro Hudson je stratovulkán nachádzajúci sa v južnej časti juhoamerických čilských Ánd. Vulkán bol až do roku 1971 prakticky neznámy, aj keď bola zaznamenaná menšia erupcia na konci 19. storočia.

Erupcie 
V minulosti geologického vývoja sopky sa odohralo niekoľko veľkých explozívnych erupcií - prvá približne pred 6 700 rokmi (s objemom vyvrhnutej tefry viac ako 2.1010 m3, čo bola jedna z najväčších holocénnych erupcií v Južnej Amerike), ďalšia približne pred cca 3 600 rokmi a posledná v roku 1991. Menšie erupcie sa odohrali (aspoň doložené) v rokoch 1891 a 1971.

Erupcia z roku 1991 bola jedna z najväčších v 20. storočí v Čile. Sopka vyvrhla viac ako 7.109 m3 tefry, popolový spád bol zaznamenaný až na Falklandoch. Početné laháry, zbiehajúce po svahoch sopky a živené roztápajúcim sa ľadovcom, našťastie nikoho neusmrtili vďaka riedkemu osídleniu v oblasti, ako včasnej evakuácii.

V roku 1991 eruptovala aj sopka Pinatubo, zvýšený obsah oxidu siričitého a popolových častíc v atmosfére viedol ku globálnemu ochladeniu v nasledujúcich rokoch.

Externé odkazy 
 www.volcano.si.edu - stratovulkán Cerro Hudson na Global Volcanism Program  

Sopky Čile
Stratovulkány
Aktívne sopky
Trebichavský potok

Trebichavský potok je potok v severnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to ľavostranný prítok Bebravy, meria 6,4 km a je tokom V. rádu.

Prameň 
Tečie v Strážovských vrchoch, pramení v podcelku Nitrické vrchy, v časti Suchý, na severoseverozápadnom svahu Plešivca (722,5 m n. m.) v nadmorskej výške približne 500 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie sprvu juhojuhozápadným smerom, potom viac juhozápadným smerom, pričom sprava priberá prítok z juhovýchodného svahu Javorníka (689,5 m n. m.) a následne druhý prítok z juhojuhovýchodného svahu Javorníka. Ďalej preteká intravilánom obce Trebichava, zľava priberá prítok z juhojuhozápadného svahu Závlaky (629,8 m n. m.) a stáča sa severozápadným smerom. Následne vytvára hranicu medzi podcelkami Nitrické vrchy (časť Suchý) na pravom brehu a Zliechovská hornatina (časť Kňaží stôl) na ľavom brehu. Pod Trebichavou priberá najprv zľava krátky prítok z východného svahu Udriny (652,4 m n. m.), potom sprava prítok z juhojuhozápadného svahu Javorníka a vstupuje do Slatinskej brázdy, kde vytvára oblúk prehnutý na juhozápad. Na východnom okraji intravilánu obce Slatina nad Bebravou ústi v nadmorskej výške cca 290,5 m n. m. do Bebravy.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Strážovských vrchoch
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Slatinka (prítok Bebravy)

Slatinka je krátky potok v severnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to pravostranný prítok Bebravy, meria 1,4 km a je tokom V. rádu.

Prameň 
Tečie v Strážovských vrchoch, v podcelku Zliechovská hornatina, v časti Basky, kde pramení na južnom svahu Dubinky (747,8 m n. m.), v blízkosti Havranej jaskyne, v nadmorskej výške približne 350 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie na krátkom úseku najprv na juhovýchod, potom sa stáča severojužným smerom a zľava priberá krátky prítok. Ďalej vstupuje do západnej časti Slatinskej brázdy a preteká intravilánom obce Slatinka nad Bebravou. V južnej časti obce sa napokon stáča východojuhovýchodným smerom, zľava ešte priberá krátky prítok a podteká cestu III. triedy Krásna Ves - Slatina nad Bebravou. Na okraji Slatinky sa v nadmorskej výške cca 272,5 m n. m. vlieva do Bebravy.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Strážovských vrchoch
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Brekovský potok

Brekovský potok je potok v severnej časti okresu Bánovce nad Bebravou. Je to ľavostranný prítok Bebravy, má dĺžku 2,6 km a je tokom V. rádu.

Prameň 
Tečie v Strážovských vrchoch, kde pramení v podcelku Nitrické vrchy, v časti Suchý, na západnom svahu Závadskej poľany (844,5 m n. m.) v lokalite Čierne kúty, v nadmorskej výške približne 560 m n. m.

Opis toku 
Od prameňa tečie na krátkom úseku sprvu na juh, potom sa stáča na juhozápad a zľava priberá tri prítoky z oblasti Demovca. Potom sa stáča, pokračuje západným smerom, esovito sa stáča, pričom zľava priberá prítok z oblasti Pod Závadským vrchom a pokračuje k ústiu smerom na severoseverozápad. Napokon tečie vo východnej časti Slatinskej brázdy, preteká intravilánom obce Čierna Lehota a priamo v obci ústi v nadmorskej výške cca 379,5 m n. m. do Bebravy.

Potoky na Slovensku
Povodie Bebravy
Vodné toky v Strážovských vrchoch
Vodné toky v okrese Bánovce nad Bebravou
Mučenica čistoty

Mučenica čistoty je termín pre ženu, ktorá stratila život, keď sa bránila znásilneniu či podobnej forme zneuctenia. Používa sa najmä v rámci katolíckej cirkvi a hovorca ho spravidla môže použiť v rôzne širokom význame: od označenia akejkoľvek takejto ženy, až po najužšie, kedy je tak charakterizovaná iba osoba uznaná katolíckou cirkvou za mučenicu (a priznaním titulu svätá či blahoslavená).

Kritika 

Uctievanie a oficiálne vyzdvihovanie mučeníc čistoty kritizujú niektoré (najmä feministické, socialistické a liberálne) skupiny, podľa ktorých je nevhodné, lebo nezaslúžene stigmatizuje ženy, ktoré volili opačne alebo ktoré boli nakoniec násilím premožené, a vlastne prijíma vnímanie, že znásilnenie špiní obeť a nie páchateľa. 

Niektoré skupiny dodávajú, že voľba radšej smrť než znásilnenie je zlá sama už z podstaty a preto by sa nemala uprednostňovať už z tohto dôvodu.

Ďalší zase argumentujú, že znásilnenie je zlé, ale smrť tiež a v niektorých prípadoch nemusí byť rozhodnutie radšej smrť správne. Napríklad v prípade sv. Marie Goretti sa v tomto smere namieta, že jej smrť bola ťažkou ranou pre celú rodinu - bola najstaršia dcéra a v rodine bez otca a s chorou matkou prakticky viedla domácnosť - a na základe toho jej rozhodnutie kritizujú ako "nemúdre".

Celkovo sa diskusia na túto tému koncentruje na osobu sv. Marie Goretti, ako jednoznačne najznámejšej a najuctievanejšej mučenice čistoty modernej doby.

Známe mučenice čistoty

Sväté 
 Anežka Rímska (prelom 3. a 4. storočia)
 Maria Goretti (18901902)

Blahoslavené 

 Karolina Kózka (18981914)
 Antonia Mesina (19191935)
 Pierina Morosini (19311957)
 Albertina Berkenbrock (19191931)
 Anna Kolesárová (19281944)

Ostatné 
 Concetta Lombardo (19241948)

Pozri aj 
 mučeník
 panna
 znásilnenie

Mučeníci
Obete vrážd
Santiago de Liniers

Jacques Antonio María de Liniers y Bremont, viac známy pod španielskym menom Santiago de Liniers (* 25. júl 1753, Niort, Francúzsko – † 26. august 1810, Cabeza de Tigre, Argentína) bol francúzsky dôstojník v španielskych službách a vicekráľ Laplatského vicekráľovstva.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Životopis (šp)

Dejiny Argentíny
Dúha

Dúha je optický úkaz vznikajúci v atmosfére Zeme. Vznik dúhy je spôsobený disperziou slnečného svetla prechádzajúceho kvapkou. Predpokladom pre vznik dúhy je prítomnosť vodných kvapiek v atmosfére a Slnka, ktorého svetlo cez kvapky môže prechádzať. Pretože voda má väčší index lomu ako vzduch, svetlo sa na ich rozhraní láme. Uhol lomu je rôzny pre rôzne vlnové dĺžky svetla a teda svetlo sa rozkladá na jednotlivé farebné zložky, ktoré sa odrážajú na vnútornej stene a kvapku opúšťajú pod rôznymi uhlami s najväčšou intenzitou svetla pri uhloch okolo 40° – 42°. Pri výške slnka nad 42° sa nedá pozorovať. Modré svetlo (kratšia vlnová dĺžka) sa láme pod väčším uhlom ako červené svetlo, ale pretože oblasť zadnej strany kvapky má ohnisko vnútri kvapky, spektrum samo prechádza, a preto sa červené svetlo zobrazí vyššie na oblohe a vytvára vonkajšiu farbu dúhy.

Isaac Newton ako prvý vo svojej práci o optike z roku 1672 ukázal, že biele svetlo je možné zložiť z farebných spektrálnych lúčov, a vysvetlil zákonitosti dúhových farieb. Dúha obsahuje farby svetelného spektra: červená (vonkajšia strana), oranžová, žltá, zelená, modrá, tmavomodrá (indigo) a fialová (vnútorná strana). Existuje aj tzv. vedľajšia dúha, ktorá je slabšia a má obrátené poradie farieb. Vzácny je výskyt viacerých dúh súčasne.

Referencie

Iné projekty 

Meteorológia
Optické javy
Fjord

Fjord je špeciálny typ morského zálivu, pozostatok po činnosti ľadovca v ľadovej dobe. Je to dlhý (niekedy aj desiatky kilometrov) a úzky morský záliv, ktorý vzniká v hornatých oblastiach v blízkosti morí a oceánov prehĺbením údolí riek vplyvom tlaku postupujúcich ľadovcov. Fjordy majú strmé svahy, ktoré sú často erodovadé ľadovcami až pod hladinu mora, kde môže more dosahovať značnú hĺbku, netypickú pre pobrežné šelfové oblasti. Údolie má tvar písmena U. Názov fjord pochádza zo staronórčiny, zo slova fjörðr, ktoré sa prepisovalo ako fjorthr. Z jeho výslovnosti neskôr vzniklo celosvetové slovo fjord.

Vznik fjordov 
Fjordy vznikajú počas glaciárneho (ľadového) zaľadnenia, keď sa postupujúci ľadovec zosúva z karových oblastí po svahu do nižšie položených oblastí. Počas cesty sa ľad pohybuje po lokálnych depresiách, ktoré prehlbuje a zaobľuje ich podložie. Vzniká tak typické ľadovcové údolie. Na konci svojej cesty sa ľadovec dostane až k moru, do ktorého sa snaží zasunúť, no vplyvom rozdielnych teplôt, viskozity a hĺbky sa jednotlivé časti ľadu odlamujú.

Po skončení doby ľadovej začína ľadovec pomaly ustupovať a roztápať sa. Po určitej dobe ostane v oblasti iba typické ľadovcové údolie. Vplyvom roztopenia väčšieho množstva ľadovcovej vrstvy dôjde ku zdvihnutiu svetovej hladiny oceánov a ku čiastočnému zaplaveniu prímorských údolí. Súčasne sa odľahčia tektonické platne, keďže na ne už netlačí ohromná sila ľadu, čo má za následok že sa niektoré časti platní začnú ponárať do astenosféry a iné budú nadľahčované a začnú stúpať.

Ku podobným procesom dochádza v súčasnosti v Škandinávii, kde sa polostrov vynára nad hladinu mora, ale jeho prímorské oblasti na okolí Atlantiku sa postupne ponárajú pod morskú hladinu.

Fjordy vo svete 

Fjordy sa nachádzajú najmä v oblastiach, kde sa v minulosti vyskytoval kontinentálny ľadovec, nachádzajú sa v blízkosti morskej hladiny a v oblastiach, kde sú veľké výškové rozdiely. Najznámejšou oblasťou s výskytom fjordov je pobrežie Nórska. Fjordy sa nachádzajú aj v Kanade, Dánsku, Írsku, Švédsku, Čile, Škótsku, USA, Kerguelenu (Francúzsko), Španielsku, Grónsku, Islande, na Faerských ostrovoch, na ostrovoch v Arktíde, v Antarktíde a na Novom Zélande.

Mimoriadne fjordy 
Najdlhšie fjordy na Zemi:
 Nordvestfjord (rameno Scoresbyho zálivu), Grónsko – 
 Vestfjorden, Nórsko – 
 Sognefjorden, Nórsko – 
 Hardangerfjorden, Nórsko – 
 Trondheimsfjorden, Nórsko – 
 Varangerfjorden, Nórsko – 
 Forsangen, Nórsko – 

Najhlbšie fjordy na Zemi:
 Vanderfjord, Antarktída – 
 Skelton Inlet, Antarktída – 
 Sognefjorden, Nórsko – 
 Messier Channel, Čile – 
 Baker Fjord, Čile – 
 Upernavik Icefjord, Grónsko – 
 Chathamský prieliv, Aljaška – 
 Hardangerfjorden, Nórsko –

Referencie

Iné projekty 
.

Externé odkazy 
 Prehľad fjordov v Nórsku na stránke visitnorway.com 
 Obrázky a informácie o fjordoch v Nórsku 

Geografia
Frank Muller (astronóm)

Frank Muller (* 10. september 1862, Virgínia, USA – † 19. apríl 1917, Virgínia, USA) bol americký astronóm, blízky spolupracovník Ormonda Stona a Francisa Leavenwortha.

Je pochovaný na Warrentonskom cintoríne vo Virgínii.

Externé odkazy 

 Frank Muller

Narodenia v 1862
Úmrtia v 1917
Astronómovia USA
Osobnosti z Virgínie
Logo (programovací jazyk)

Logo je jednoduchý funkcionálny programovací jazyk, ktorý bol navrhnutý vo firme BBN (Cambridge, Massachusetts) v roku 1967 pôvodne pre výučbu myslenia, ale je spojený predovšetkým s výučbou programovania u detí. Prvá implementácia bola napísaná v jazyku Lisp pre počítač PDP-1.

Hlavnou postavou jazyka Logo je korytnačka (turtle), pohybujúca sa po pláži. Keď korytnačka spustí chvostík, kreslí za sebou stopu v piesku. Keď chvostík zdvihneme, pohybuje sa bez toho, že by za sebou zanechávala stopu. Spôsob kreslenia sa nazýva korytnačia grafika a bol prenesený aj do iných programovacích jazykov. Logo ale má napríklad aj prepracované príkazy pre spracovanie zoznamov a vlastní mnoho rysov jazyka Lisp, vrátane konceptu, kedy sa program skladá zo zoznamov a sám o sebe je zoznamom. Logo je vhodným nástrojom aj pre výučbu a implementáciu techník umelej inteligencie.

Implementácií jazyka Logo je viac než sto, na českých a slovenských školách sú často používané verzie Imagine Logo a Comenius Logo. Logo radíme medzi detské programovacie jazyky, kam sa radí ešte Karel, Baltík, Petr a ďalšie.

Východiska 

Pôvodný projekt vychádza z teórie Jeana Piageta, ktorý okrem iného tvrdil, že informácie, ktoré jedinec prijíma si osvojuje v závislosti na tých, ktoré už má. Sám Piaget bol toho názoru, že deti sa ľahšie učia, pokiaľ informácie sami poznávajú a sú pri tomto procese aktéri a nie len pasívnymi prijímateľmi.

Charakteristika z hľadiska vzdelávania 
 
a) motivujúce prostredie – napríklad hlavne dnes využívané programovanie počítačových hier
b) príkazy sú podobné bežnému jazyku
c) prevádzanie pojmov abstraktných na pojmy konkrétne – akýkoľvek príkaz sa hneď prejaví – princíp tzv. Korytnačej geometrie (vytváranie grafických modelov); niekedy sa týmto simuláciám hovorí mikrosvety
d) široko použiteľný – je síce veľmi jednoduchý ale dostatočne silný aj na zložitejšie úlohy

Primitíva 

Jazyk je tvorený asi dvesto slovami, ktoré sa nazývajú primitíva. Sú tvorené príkazmi, operátormi a funkciami.

Ukážka kódu 

Program Hello world môže vyzerať napríklad takto:

  TO HELLO
    PRINT [Hello, world!]
  END

Literatúra 

Blaho A., Kalaš I.: Imagine Logo - programování pro děti Computer Press, 2006
Vaníček J., Mikeš R.: Informatika pro základní školy a víceletá gymnázia, 3.díl Computer Press, 2006 
Papert S.: Počítače a škola. in: Pokroky matematiky, fyziky a astronomie, roč. 29 (1984) č. 1.
Papert, S. A.: Mindstorms. Brighton, The Harvester Press, 1980
Piaget, J.: Psychologie dítěte. SPN, Praha 1970, 1. vyd.

Externé odkazy 
 Seriál Letná škola programovacieho jazyka Logo
 Logo na stránkách PedF JČU

Programovacie jazyky
Aguilera

Aguilera môže označovať:

Osoby:
 Aaron Aguilera, profesionálny wrestler
 Carolina Aguilera, novinár
 Christina Aguilera, americká speváčka
 Edward Aguilera,  spevák
 Francisco Vicente Aguilera, kubánsky revolucionár
 Jaime Roldós Aguilera, prezident Ekvádora
 Jorge Aguilera, atlét
 Juan Aguilera, tenista
 Juan Miguel Aguilera, spisovateľ
 Rick Aguilera, bejzbalista
 Ventura Ruiz Aguilera, básnik

Lokality:
 La aguilera
 sopka v Čile, pozri Aguilera (sopka)
Laitila

Laitila () je malé mesto vo Fínsku v kraji Varsinais-Suomi v provincii Západné Fínsko.

Počet obyvateľov je 8 569 (31. december 2004) a rozloha chotára je 545,73 km² z toho 14,34 km² je voda. Hustota obyvateľstva je 16,13 ob./km². Úradný jazyk fínčina.

Iné projekty

Zdroje

Externé odkazy
Oficiálna stránka 

Mestá vo Fínsku
Condé Nast Building

Condé Nast Building, oficiálne Four Times Square je moderný mrakodrap v Times Square v Midtown Manhattane. Stojí na ulici Broadway medzi 42. a 43. ulicou. 48-poschodová budova siaha do výšky 247 m a patrí jej 11. priečka v rebríčku najvyšších budov v new yorku (2007). Hlavní nájomcovia budovy sú nakladateľstvo Condé Nast Publications and Skadden, Arps, Slate, Meagher & Flom a najbohatšie americké právnicke firmy. Hlavní maloobchodní nájomcovia zahŕňajú ESPN Zone a Duane Reade.
 
Four Times Square vlastní spoločnosť The Durst Organization. Architekti boli Fox & Fowle, budova disponuje 150 000 m² plochy poschodí, bola postavená v rokoch 1999-2000.

Pozri aj 
 Zoznam najvyšších budov v New Yorku

Iné projekty

Externé odkazy 
4 Times Square Data Sheet from durst.org
in-Arch.net: The Condé Nast Building
Emporis - Condé Nast Building

Mrakodrapy v New Yorku
Architektúra z 2000
Aguilera (sopka)

Aguilera je stratovulkán, nachádzajúci sa v južnej časti Čile, západne od jazera Argentino. Masív sopky je budovaný prevažne dacitmi a je prakticky celý zaľadnený. Sopka je pôvodcom mohutnej tefrovej vrstvy s vekom približne 3 600 rokov.

Externé odkazy 
 www.volcano.si.edu - stratovulkán Aguilera na Global Volcanism Program  

Sopky Čile
Stratovulkány
Reclus

Reclus je samostatne ležiaci troskový kužeľ, silne erodovaný činnosťou ľadovca Amalia. Nachádza sa v južnej časti Čile a je tvorený prevažne dacitovými pyroklastikami. Až do roku 1987 bol predpoklad, že je len súčasťou väčšieho vulkanického centra. Sopka je pôvodcom viacerých menších erupcií v 19. a na začiatku  20. storočia, posledná sa odohrala v roku 1908.

Externé odkazy 
 www.volcano.si.edu – troskový kužeľ Reclus na Global Volcanism Program  

Sopky Čile
Troskové kužele
Fueguino

Fueguino je menšie vulkanické pole, pozostávajúce z niekoľkých kopovitých lávových dómov a troskových kužeľov, nachádzajúcich sa na ostrove Isla Cook. Je to najjužnejšie situovaný prejav vulkanickej aktivity v Južnej Amerike. Z rokov 1712 a 1820 boli pozorované dve menšie erupcie v oblasti Fueguina.

Externé odkazy 
 www.volcano.si.edu - vulkanický komplex Fueguino na Global Volcanism Program  

Sopky Čile
Lávové dómy
Movistar Open

Movistar Open je názov tenisového turnaja začleneného do cyklu ATP, ktorý sa hrá na kurtoch vo Viña del Mar v Čile. Toto podujatie sa predtým nazývalo BellSouth Open by Rosen. 

Prvý turnaj sa začal hrať v roku 1981 a do roku 1983 bolo jeho dejisko mesto Viña del Mar. V rokoch 1983-1992 a 1999 sa turnaj nekonal. Od roku 1993 do 2000 sa hralo v meste Santiago, a od roku 2001 sa znova odohráva vo Viña del Mar.

Výsledky

Dvojhra

Štvorhra

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka turnaja
 Turnaj na stránkach ATP

 
ATP Tour
Tenisové turnaje v Čile
Estoril Open

Estoril Open – je profesionálny tenisový turnaj, ktorý sa hrá na kurtoch v portugalskom meste Estoril. Je to turnaj v kategórii Tier IV. Toto podujatie sa začalo v roku 1990 a to zápasmi mužov, ženy na turnaji začali hrať až od roku 1998.

Finále

Dvojhra - Muži

Dvojhra - Ženy 

1 Turnaj ITF.

Štvorhra - Muži

Štvorhra - Ženy 

1 Turnaj ITF.

Externé odkazy 
 Estoril Open - Oficiálna stránka
 Turnaj na ATP
 Turnaj na WTA

 
Tenisové turnaje v Portugalsku
Chat

Chat (iné názvy: čet, debata, pokec, chatovanie, četovanie) je vedenie rozhovoru v reálnom čase (často postupne s väčším počtom ľudí) pomocou internetu a počítača. Ako chat sa často označuje aj médium pre takýto rozhovor, napr. chatovacia miestnosť.

Pôvodne bol chat len textový, to znamená, že sa dali vymieňať len znaky. Postupne prešiel vývojom a dnes už možno pri chate komunikovať aj pomocou obrázkov, animácií, audio/video- konferencie a pod. V prípade hlasového chatu, ktorý sa podobá na telefónny hovor cez internet hovoríme o audiochate a v prípade, že sa účastníci pokecu vidia aj cez video, hovoríme tomu videochat (pozri Google Talk, Skype, ICQ, Messenger, Viber, Whatsup

...)

Iné projekty 

 
Internet
Generali Open

Generali Open je tenisový turnaj ktorý sa koná v Kitzbüheli v Rakúsku. Turnaj je časťou International Series Gold patriaci do ATP Tour. Táto tenisová udalosť sa koná od roku 1971, na antukových kurtoch.

Finále

Dvojhry

Štvorhry (od 1980)

Externé odkazy 
 Generali Open - Oficiálne stránky

Tenisové turnaje v Rakúsku
Nábrežie (Liptovský Mikuláš)

Nábrežie je druhé najľudnatejšie sídlisko v Liptovskom Mikuláši a spolu so susednou Vrbicou zároveň vytvára mestskú časť Nábrežie-Vrbica.

Polohopis 
Sídlisko je situované južne až juhovýchodne od centra mesta a bolo vybudované prevažne na území bývalej Vrbice. Z urbanistického hľadiska sa delí na tri časti: Nábrežie 4. apríla, Nábrežie Dr. A. Stodolu a Vrbica-sever. Osami sídliska sú Kollárova a Vrlíkova ulica prebiehajúce v smere SSV-JJZ a Vrbická a Borbisova ulica prebiehajúce v smere ZSZ-VJV a pretínajúce sa na križovatke s kruhovým objazdom okolo vrbického kostola.

Názov „Nábrežie“ indikuje polohu sídliska na pravom brehu Váhu.

Na rozdiel od sídliska Podbreziny, na Nábreží dochádza k neustálemu zahusťovaniu zástavby a na sídlisku postupne pribúdalo viacero obytných blokov (roku 2011).

Ulice 
Alexyho ulica
Bellova ulica
Borbisova ulica
Belopotockého ulica
Dr.Aurela Stodolu
Chalupkova
Kollárova
Majerská
Pltnícka
Socháňova
Vrbická
Vrlíkova
Za Havlovci

Doprava 
Vnútromestské spojenie zabezpečujú autobusy MAD Liptovský Mikuláš, sídliskom prechádzajú linky č. 1, 2, 3, 4, 6, 9, 11 a 13. Linky č. 9, 11 a 13 spájajú Nábrežie s autobusovou stanicou a Podbrezinami, bezplatná linka č. 14 premáva k Tescu. V minulosti tadeto viedla aj zrušená linka č. 7

Občianska vybavenosť 
Dr. A. Stodolu: základná škola, materská škola, pošta, nákupné stredisko, Dom Matice slovenskej
4. apríla: základná škola, materská škola, nákupné stredisko, zdravotné stredisko, lekáreň Tilia, Obvodný úrad (odbor životného prostredia)
Vrbica-sever: Obvodný úrad (odbor veterinárnej starostlivosti)
Na Vrbickej ulici sa nachádza aj areál Stredného odborného učilišťa (bývalé SOU kožiarske). Na Alexyho ulici, pri Váhu, stojí komplex garáží, vedľa je autoservis.
Oproti sídlisku Dr. A. Stodolu je vybudovaný Areál vodného slalomu Ondreja Cibáka.

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka mesta Liptovský Mikuláš

Mestské časti Liptovského Mikuláša
Sídliská na Slovensku
ABN AMRO World Tennis Tournament

ABN AMRO World Tennis Tournament je tenisový turnaj ktorý sa koná v Rotterdame v Holandsku. Hrá sa od roku 1972, a to na tvrdom povrchu. Je súčasťou International Series Gold patriacej do ATP Tour.

Najviac krát na tomto turnaji vo dvojhrách zvíťazil Američan Arthur Ashe a to trikrát (1972, 1975, 1976). V roku 1984 finále medzi Jimmy Connorsom a Ivanom Lendlom bolo predčasne prerušené kvôli nepravému bombovému poplachu a zápas nebol dokončený. Obidvaja hráči preto boli vyhlásený za víťazov.

Od roku 2004 je riaditeľom turnaja bývalý holandský tenista Richard Krajicek.

Finálové výsledky

Dvojhra

Štvorhra

Externé odkazy 

 Oficiálna stránka turnaja
 Profil turnaja na stránkach ATP

 
ATP Tour
Tenisové turnaje v Holandsku