joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Modrová

Modrová (, , do roku 1927 Veľká Modrovka) je obec na Slovensku v okrese Nové Mesto nad Váhom,  V katastrálnom území obce sa nachádza časť prírodnej rezervácie Kňaží vrch a časť územia európskeho významu Natura 2000 – Tematínske vrchy.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol kostol svätého Michala archanjela, jednoloďová románska stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z prelomu 12. a 13. storočia. V registri pápežských desiatkov z roku 1332 vyberaných po farách Nitrianskeho archidiakonátu sa nachádza záznam o kňazovi Pavlovi z kostola sv. Michala, ktorý platil 9 grošov. Tento údaj sa zreme vzťahuje na Modrovú, keďže v nasledujúcom zápise je spomínaná susedná fara v Hrádku. V štatútoch ostrihomskej kapituly z roku 1397 medzi ďalšími farnosťami je zachytená aj fara v Modrovej v Nitrianskom archidiakonáte. V období gotiky bola pristavaná sakristia. Na začiatku 18. storočia kostol prešiel barokovou úpravou, bola pristavaná veža a vznikli súčasné okenné otvory. Interiér je zaklenutý valenou klenbou. Z románskeho obdobia sa dochovala hrubá stavba a zamurovné románske okná. Kamenná románska krstiteľnica z tohto kostola je súčasťou bierok Podjavorinského múzea v Novom Meste nad Váhom. V presbytériu je dochovaný gotický sedlový portál do sakristie. Zariadenie kostola je z 20. storočia. Fasády kostola sú hladké s prezentovaným románskym oknom svätyne a ranogotickými oknami sakristie. Veža je ukončená korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce
 Apsida.sk- profil románskeho kostola

 
Obce okresu Nové Mesto nad Váhom
Modrovka

Modrovka je obec na Slovensku v okrese Nové Mesto nad Váhom.

Polohopis 
Obec je najjužnejšie položenou obcou mikroregiónu Beckov-Zelená Voda-Bezovec. Leží na styku západného úpätia strednej časti Považského Inovca s považským výbežkom Podunajskej nivy. Stred obce je vo výške 180 metrov nad morom.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1348, keď sa spolu s obcou Modrová (a ďalšími obcami) stala súčasťou novoformovaného tematínskeho panstva. História osídľovania tohto územia však siaha až do staršej doby kamennej, teda pred 25 000 rokmi. V období 2 svetovej vojny sa v blízkosti zrútilo vojenské lietadlo anglického letectva.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Dedinská zvonica, murovaná stavba na pôdoryse štvorca ukončená stanovou strechou z 19. storočia. Fasády zvonice sú členené lizénovými rámami, rezonančné otvory majú segmentové ukončenia a profilované šambrány s klenákmi. Na fasáde orientovanej k ceste je umiestnená nika so sochou sv. Juraja.

Zaujímavosti 
 V obci sa nachádza vzácny chránený strom - Metasekvoja čínska.
 V blízkosti sa nachádza Modrovská jaskyňa, najväčšia v Považskom Inovci, ktorá nie je sprístupnená pre verejnosť.
 V minulosti v obci pristávali plte. Na tieto časy sa zachovala pamiatka - kamene o ktoré sa priväzovali.
 Neďaleko obce je zrúcanina hradu Tematín.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Nové Mesto nad Váhom
Moravské Lieskové

Moravské Lieskové je obec na Slovensku v okrese Nové Mesto nad Váhom.

Polohopis 
Moravské Lieskové je rozsiahla kopaničiarska obec na slovensko-moravskom pomedzí. Leží na úpätí Bielych Karpát vo výške  v údolí riečky Klanečnice,  severozápadne od Nového Mesta nad Váhom.

Rozprestiera sa v dĺžke  a na severozápadnej strane hraničí s obcou Strání, miestnou časťou Květná. Ďalšie okolie tvoria obce: Nová Bošáca, Bošáca, Zemianske Podhradie, Dolné Srnie, Bzince pod Javorinou a Lubina.

Katastrálne územie obce má . Viac ako polovica katastrálneho územia patrí do Chránenej krajinnej oblasti Bielych Karpát.

Obec má územie s rozptýleným typom osídlenia. V súčasnosti žije v obci 2 553 obyvateľov. Je tu viacero osád i rozmanitosť pomenovania. Hlavné časti obce podľa nového usporiadania sú: Moravské Lieskové, Brestové, Bučkovec a Šance. Na oboch stranách riečky Klanečnice sa v okolitom kopcovitom teréne rozprestierajú mnohé osady Malej a Hrubej Strany.

Nachádza sa v oblasti živočíšstva listnatých lesov a dubových lesov v severnom miernom pásme s prechodnými vplyvmi kontinentálneho a oceánskeho podnebia.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Evanjelický kostol, jednoloďová klasicistická stavba so segmentovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z rokov 1785-1786. Neorománskou úpravou fasády prešiel v roku 1895, keď bola doplnená veža. Interiér je plochostropý. Zariadenie kostola pochádza z doby jeho výstavby. Priestoru dominuje barokový oltár s obrazom Kristus na mori od J. Hromádku z Brna. Z rovnakého obdobia pochádza aj kazateľnica bez rezonančnej striešky. Fasády kostola sú členené segmentovo ukončenými oknami s profilovanými šambránami. Priečelie je členené šambránami a ukončené štítom s oblúčkovým vlysom. Veža vyrastá z priečelia vo forme rizalitu, je členená pilastrami a kordónovými rímsami, ukončená je trojuholníkovými štítmi so zuborezom a ihlancovou helmicou.  

 Rímskokatolícky kostol sv. Martina biskupa, trojloďová neorománska stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a dvoma predstavanými vežami, z rokov 1911-1912. Stojí na mieste starého gotického kostola zo 14. storočia. Z pôvodného stredovekého objektu sa dochovala len časť veže. Novostavba má formu baziliky. Zariadenie kostola pochádza z doby jeho výstavby. Fasády kostola sú členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Priečelie je asymetrické, severná veža má švorcový pôdorys s bifóriami, ukončená je ihlancovou helmicou. Južná veža má kruhový pôdorys, v hornej časti oktogonálny nesený krakorcami s ihlancovou helmicou.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Jozef Hollý (* 1879 - † 1912), evanjelický farár, spisovateľ, dramatik, národovec
 Štefan Adamovič (* 1903 - † 1961), historik, evanielický farár
 Martin Hollý st. (* 1904 - † 1965), herec a divadelný režisér
 Dušan Mitana (* 1946 - † 2019), prozaik a dramatik
 Štefan Svetský (* 1884 - † 1927), národovec, zberateľ starožitností, spisovateľ

Pôsobili tu 
 Martin Rázus (* 1888 - † 1937), spisovateľ, básnik

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Nové Mesto nad Váhom
Nová Lehota (okres Nové Mesto nad Váhom)

Nová Lehota je obec na Slovensku v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji.

Polohopis 
Obec leží v Považskom Inovci, pod vrcholom Bezovca tvoriaceho dominantu okolitej krajiny.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka pochádza z listiny Ľudovíta I. z roku 1348 v súvislosti príslušnosti obce k panstvu Tematín. Rozdiel v čase vzniku Starej a Novej Lehoty nebol veľký preto aj v tomto dokumente vystupujú pod spoločným menom Lehata. Dejiny osídlenia však siahajú do hlbšej minulosti. Dokladom sú dve zatiaľ nedokonale preskúmané hradiská ľudu lužickej kultúry, vybudované v staršej železnej dobe, teda asi pred 2500 rokmi na vrchu Úhrad a Hradisko. Kotlinou Novej Lehoty viedla v období Veľkej Moravy pravdepodobne dôležitá komunikácia spájajúca oblasť Nitry s významnými slovanskými strediskami na dolnom povodí Váhu. Obe Lehoty boli vďaka svojej geografickej izolácií obcami, kam modernizácia dedinského života spojená s premenami a zánikom tradičných foriem ľudovej kultúry zavítala neskôr.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Evanjelický kostol, jednoloďová neorománska stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a malou strešnou vežou, z roku 1866. Jeho vybudovanie podnietila vlna prisťahovalectva obyvateľov s evanjelickým vierovyznaním najmä z brezovských a myjavských kopaníc. Migráciu podporovali aj vtedajší majitelia Novej Lehoty Šándorovci, ktorí si uvedomovali, aké možnosti pre kolonizáciu predstavuje doposiaľ neosídlené územie chotára. Obnovou prešiel v roku 1945. Interiér kostola je plochostropý. Zariadenie pochádza z doby jeho výstavby. Fasády kostola sú členené polkruhovo ukončenými oknami a výrazným podstrešným oblúčkovým vlysom. Nad portálom je umiestnené termálne okno, v tympanóne štítu priečelia je kruhové okno so šambránou s klenákmi. Veža má ihlancovoú helmicu. Pri kostole stojí drevená zvonica s otvorenou konštrukciou a ihlancovou helmicou. 

 Kaplnka sv. Antona Padovského, jednoloďová stavba so segmentovým záverom a malou strešnou vežou, z roku 1903. Fasády kaplnky sú členené polkruhovo ukončenými oknami s profilovanými šambránami s klenákmi. Priečelie je lemované kvádrovaním. Veža vyrastájúca zo štítu je ukončená ihlancovou helmicou.

Zaujímavosti 
V obci sa natáča slovenský komediálny seriál Horná Dolná (od 2015) z produkcie TV Markíza.

Turistika 
Bezovec () leží 2 km od obce patrí k najvýznamnejším turistickým lákadlám okolia. Po jeho rozložitých svahoch prechádza hranica katastrov oboch Lehôt a tak sa vrch delí symbolicky medzi Starú a Novú Lehotu. Z vrcholu je pekný výhľad, lyžiarske stredisko. V okolí sa nachádzajú chránené územia Mokvavý prameň, Dubový vŕšok, Švibov a časť územia Natura 2000 - Tematínske vrchy.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Nové Mesto nad Váhom
Nová Ves nad Váhom

Nová Ves nad Váhom je obec na Slovensku v okrese Nové Mesto nad Váhom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Martina biskkupa, jednoloďová pôvodne ranogotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z konca 13. storočia. V roku 1538 bol zaklenutý krížovými klenbami v duchu renesancie, bola doplnená veža. V polovici 18. storočia prešiel barokovou úpravou, keď bola predĺžená loď kostola a vznikol súčasný polygonálny záver. Výražným rozšírením severným smerom prešiel v roku 1943, dielo architekta Š. Paulíka. V interiéri sa nachádza klasicistická kazateľnica z druhej polovice 18. storočia, spovednica z konca 18. storočia a krstiteľnica z prvej polovice 19. storočia. Fasády kostola sú členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Veža je ukončená barokovou helmicou s laternou.

Šport 
Pôsobí tu futbalový klub SFK Nová Ves nad Váhom.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Nové Mesto nad Váhom
Očkov

Očkov je obec na Slovensku v okrese Nové Mesto nad Váhom.

Dejiny 
Na území dnešnej obce Očkov bolo sídlisko únětickej kultúry zo staršej doby bronzovej, velaticko-baierdorfská kniežacia mohyla z mladšej doby bronzovej, najväčšie u nás známe rímsko-barbarské pohrebisko s nálezom alabastrovej urny, slovanské sídliskové nálezy z 10.11. storočia. Obec sa spomína od roku 1321 v podobe Wchkou, z roku 1321 ako Ochko, z roku 1808 ako Očkov, maďarsky Ocskó.

Obec patrila Očkajovcom, v 18. storočí časť obce panstvu Čachtice. V roku 1709 ju zničili cisárske vojská. V roku 1715 mala vinice a 14 domácností, v roku 1753 24 rodín, v roku 1787 36 domov a 283 obyvateľov, v roku 1828 54 domov a 372 obyvateľov. Zaoberali sa poľnohospodárstvom a vinohradníctvom.

Po roku 1918 sa obyvatelia popri poľnohospodárstve zaoberali aj výšivkárstvom (najmä v rokoch 19381939). V rokoch 19251929 uskutočnili pozemkovú reformu.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Náčelnícka mohyla, archeologická lokalita velatickej kultúry z mladej doby bronzovej asi z 12. storočia pred Kr. Lokalita skúmaná v rokoch 1953-1959 pozostáva z mohyly náčelníka a popolnicového pohrebiska datovaného do mladej rímskej doby. V objekte je rekonštruovaná hrobová komora na základe nálezových okolností. Mŕtveho položili na hranicu o priemere asi 10 m v slávnostnom odeve spolu s bronzovými a zlatými šperkami. Na mieste hranice vykopali obdĺžnikovú hrobovú komoru obloženú drevom pokrytú sedlovou strechou. Na strechu poukladali ďalšie milodary, bronzové a hlinené nádoby. Na strechu následne naniesli vrstvu spraše striedavo s vrstvami kameňa. Na kamenné jadro navrstvili zeminu. Okraj dobudovaného celku spevnili kamenným vencom s priemerom 25 m. Areál je sprístupnený verejnosti, mohyla je prezentovaná v presklenom kubuse. 
 
 Socha Panny Márie, barokový valcový stĺp so sochou Madony z roku 1749. Upravený bol v roku 1770, obnovou prešiel v roku 1987.

 Kaplnka sv. Cyrila a Metoda, neoklasicistická stavba s pravouhlým záverom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z rokov 1860-1861. V interiéri je umiestnený oltár s obrazom od Alexandra Buznu z roku 1927. Fasády kaplnky sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami. Veža má formu edikuly lemovanej pilastrami s trojuholníkovým štítom s tympanónom.  

 V obci pôvodne stála aj baroková kúria Očkajovcov z roku 1770, no v roku 2008 bola asanovaná.

Referencie

Iné projekty

Zdroj 
 KROPILÁK, Miroslav, ed. Vlastivedný slovník obcí na Slovensku II. 1. vyd. Bratislava: Veda, 1977. 517 s.

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Nové Mesto nad Váhom
Podolie (okres Nové Mesto nad Váhom)

Podolie je obec na Slovensku v okrese Nové Mesto nad Váhom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Juraja, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z obdobia pred rokom 1332. V rokoch 1748-1758 prešiel barokovou úpravou, keď bol rozšírený a doplnený o vežu. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. K lodi sú pripojené dve protiľahlé kaplnky. Hlavný oltár a bočné oltáre sú klasicistické z prvej polovice 19. storočia. Fasády kostola sú členené lizénovými rámami a polkruhovo ukončenými oknami so segmentovými nadokennými rímsami. Veža je členená lizénami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a zvonovitou helmicou pokrytou škridlou. Vo veži je umiestnený gotický zvon z roku 1403. Okolo kostola sa nachádza opevnenie členené opornými piliermi z obdobia renesancie zo 17. storočia.

 Dedinská zvonica v časti Korytné, jednoduchá murovaná stavba na pôdoryse štvorca so stanovou strechou z prvej polovice 19. storočia. Zvonica má segmentovo ukončené rezonančné otvory, nad vstupom je umiestnená nika so sochou Panny Márie.

 Dedinská zvonica v časti Korytňanské Kopanice, jednoduchá murovaná stavba na pôdoryse štvorca so stanovou strechou zo začiatku 20. storočia. Zvonica má segmentovo ukončené rezonančné otvory.

Zaujímavosti 
 Park miniatúr Matúšovho kráľovstva

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Nové Mesto nad Váhom
Potvorice

Potvorice sú obec na Slovensku v okrese Nové Mesto nad Váhom.

Dejiny 
Na území dnešnej obce Potvorice bolo žiarové pohrebisko s keramikou pražského typu, najstaršie známe na Slovensku. Obec sa spomína v roku 1263 vo forme Potworich, neskôr Pothowarich, Pothoworich, Potuorch, z roku 1348 ako Pathwaricz, z roku 1773 ako Potworicze, z roku 1920 ako Patvarovce, z roku 1927 ako Potvorice, po maďarsky Patvarós. Obec patrila ku kráľovským majetkom, neskôr zemepánom Ruttkayovcom, Báršoňovcom, Čákiovcom, Jesenským a iným. V roku 1715 mala obec 2 mlyny, 25 poddanských a 11 želiarskych domácností, v roku 1753 mala 57 rodín, v roku 1787 mala 47 domov a 369 obyvateľov, v roku 1828 mala 46 domov a 316 obyvateľov. Zaoberali sa poľnohospodárstvom. Pri tradičnom zamestnaní zostali aj po roku 1918.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Dedinská zvonica, jednoduchá murovaná stavba na pôdoryse štvorca so stanovou strechou z druhej polovice 18. storočia. Nárožia zvonice sú lemované lizénami. Nad vstupom je umiestnená nika so sochou Panny Márie z konca 19. storočia.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Nové Mesto nad Váhom
Stará Lehota

Stará Lehota je obec na Slovensku v okrese Nové Mesto nad Váhom.

Polohopis 
Radová dedina leží v doline pohoria Považský Inovec, v hornej časti údolia Modrovského potoka,

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1348, keď sa spomína namiesto súčasných dvoch (Starej a Novej) len jedna Lehota (Lehata). Pravdepodobne už v tej dobe išlo o celé územie, v ktorom sa vyskytovali obe osady. Názov obce napovedá o jej vzniku. Ľuďom, ktorí sa podujali zúrodniť a kolonizovať neplodné, zväčša horské oblasti udeľovali zemepáni na určitý čas úľavu – lehotu od odvodov, naturálnych dávok či peňažnej renty. Stará Lehota, podobne ako aj ostatné obce stredného Považia patrila panstvu Tematín a neskôr početným zemanom. Vďaka čiastočnej geografickej izolácii sa na lehotách udržali zvyky a tradície dlhšie ako v iných obciach mikroregiónu. Ešte v prvej polovici 20. storočia sa gazdovi pred prvou oračkou pripravovalo zvláštne jedlo, záprah aj gazda sa pokropili svätenou vodou. Tento úkon mal zabezpečiť gazdovi zdravie, dostatok vlahy a ochranu obilia pred sneťou. Vyorané skaly sa kládli na násyp v bočnej svahovej časti poľa, ktorý spevňoval svah a zabraňoval erózii.

Jedným zo spôsobov obživy miestnych obyvateľov bolo poľnohospodárstvo. Významnou činnosťou bolo kosenie, chov domácich zvierat, najmä hovädzieho dobytka a oviec, ktoré mal na starosti obecný pastier. Najdôležitejším zdrojom obživy bol les. Popri ťažbe palivového a stavebného dreva, výrobe dreveného náradia bol výrazným zdrojom príjmov aj zber lesných plodov a húb.

Podľa patróna miestneho kostola, sv. Mikuláša je odvodený aj motív obecného znaku. Strieborná postava sv. Mikuláša stojí na striebornej pažiti, v pravej ruke drží barlu a v ľavej knihu s troma zlatými guľami.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Mikuláša biskupa, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria, transeptom a predstavanou vežou, zo 14. storočia. Úpravou prešiel v roku 1788 a v 20. storočí. Interiér je plochostropý. Zariadenie kostola je novodobé z 20. storočia. V presbytériu sa nachádza kamenné výklenkové pastofórium z 15. storočia. Fasády kostola sú členené lizénovými rámami a segmentovo ukončenými oknami so šambránami. Veža je členená lizénovými rámami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a ihlancovou helmicou.

Prírodné zaujímavosti 
Jaskyňa Pod Teplým vrchom neoplýva krasovou výzdobou, no je dokladom o krasovatení karbonatických hornín. Nachádza sa nad záchytom vodného zdroja južne od Starej Lehoty a dosahuje dĺžku niekoľko desiatok metrov. V súčasnosti je neprístupná a o jej sprístupnení pre verejnosť sa zatiaľ neuvažuje. Viažu sa na ňu viaceré povesti.

Poloha obce poskytuje vhodné podmienky na turistiku a cykloturistiku, atraktívnou a pomerne blízkou destináciou je zrúcanina hradu Tematín, ako aj pestré lesy Považského Inovca.

V katastrálnom území obce sa nachádza časť národnej prírodnej rezervácie Javorníček a časť územia európskeho významu Natura 2000 – Tematínske vrchy.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Nové Mesto nad Váhom
Trenčianske Bohuslavice

Trenčianske Bohuslavice sú obec na Slovensku v okrese Nové Mesto nad Váhom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícka kaplnka Nepoškvrneného počatia Panny Márie, obdĺžniková z časti dvojpodlažná rokoková stavba so segmentovým záverom z rokov 1760-1763. Pôvodne tvorila súčasť zaniknutého kaštieľa Erdödyovcov, ktorý bol v roku 1905 zbúraný. Interiér kaplny je zaklenutý českými plackami s hodnotnou rokokovou freskovou výmaľbou, ktorej autorom je F. A. Maulbertsch. Priestoru dominuje freska Nanebovzatia Panny Márie, nad panským oratóriom je to alegória víťazstva cirkvi a v pendantívoch zobrazenia cirkevných otcov sv. Augustína, Gregora, Hieronyma a Ambróza. Nad presbytériom sú zobrazené výjavy zo Starého a Nového zákona. Interiér tvorí intaktne dochovaný rokokový celok skladajúci sa okrem fresiek z troch oltárov, kazateľnice a organu. Autorom oltárnych obrazov Nepoškvrnenéo počatia, sv. Františka Serafínskeho a sv. Antona Paduánskeho je takisto Maulbertsch. Autorom architektúry oltárov a kazateľnice je pravdepodobne bratislavský majster Ľudovít Gode. Pred hlavným oltárom je umiestnená rokoková mreža. Pod oltárom sv. Františka Serafínskeho sa nachádza presklená truhla s telom martýra Adeodata. Fasády kaplnky sú členené pilastrami a kordónovými rímsami. Okná so segmentovým ukončením majú profilované šambrány a trojuholníkové frontóny s tympanónmi. Nad portálom je umiestnená rokoková kartuša a trojuholníkový frontón nesený konzolami.   

 Ľudový dom číslo 19, jednopodlažná dvopriestorová stavba s výškou z nepálenej tehly z roku 1833. Fasády domu sú členené lizénovými rámami, vo vnútri polí je použitá hrubá omietka.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Nové Mesto nad Váhom
Vaďovce

Vaďovce sú obec na Slovensku v okrese Nové Mesto nad Váhom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Michala archanjela, jednoloďová pôvodne gotická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z rokov 1424-1427. Úpravou prešiel v 17. storočí, neskôr bol barokovo upravený. V roku 1770 bola doplnená veža. Po požiari v roku 1779 bol obnovený. Fasády kostola sú členené lizénami, opornými piliermi a polkruhovo ukončenými oknami s profilovanými osteniami s klenákmi. Veža je členená pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a zvonovitou helmicou s laternou, ktorá je pokrytá šindľom. Nachádza sa tu zvon z roku 1693.

 Evanjelická zvonica, murovaná stavba na pôdoryse štvorca z rokov 1895-1898. Obnovou prešla v roku 1931 a 1971. Fasády zvonice sú členené lizénami, ukončená je korunnou rímsou s terčíkom a ihlancovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Iné projekty 

 
Obce okresu Nové Mesto nad Váhom
Višňové (okres Nové Mesto nad Váhom)

Višňové je obec na Slovensku v okrese Nové Mesto nad Váhom.

Polohopis 
Obec Višňové leží na úpätí severných výbežkov Malých Karpát pod Čachtickým hradom. Od Nového Mesta nad Váhom je vzdialená  juhozápadne. Stred obce na nachádza v nadmorskej výške  Rozloha obce je , k 31. 12. 2013 mala obec 169 obyvateľov. Nad Višňovým sa vypína hrad Čachtice. Obcou preteká Jablonka. V katastrálnom území obce sa nachádza časť NPR Čachtický hradný vrch.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Dedinská zvonica, jednoduchá murovaná stavba na pôdoryse štvorca s ihlancovou helmicou z roku 1899. Úpravami prešla v roku 1971. Fasády zvonice sú členené kordónovou rímsou, rezonančné otvory sú polkruhovo ukončené. Nad vstupom je umiestnená pamätná tabuľa s vročením z doby jej obnovy.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Nové Mesto nad Váhom
Zemianske Podhradie

Zemianske Podhradie je obec na Slovensku v okrese Nové Mesto nad Váhom,

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Evanjelický kostol, centrálna klasicistická stavba na pôdoryse elipsy, bez veže, z rokov 1785-1801. Podľa tradície bola autorkou dispozície kostola zemanka Ester Príleská. Kostol stojí na mieste bývalého močariska. Pri výstavbe boli najskôr do zeme zatlčené dubové koly, až na nich bol postavený kostol. Zariadenie kostola pochádza z doby jeho výstavby. Nachádza sa tu priebežná protestantská empora a proti sebe orientovaný dvojetážový kazateľnicový oltár a organ. V roku 1868 dostalo zariadenie súčasnú farebnosť. Z exteriéru sa okolo centrálneho priestoru so štyrmi portálmi orientoivanými do svetových strán nachádza otvorená stĺpová arkáda. Kostol je zasteršený manzardovou strechou. V podstreší je umiestnený zvon z roku 1821. 

 Kaštieľ Príleských, päťkrídlová dvojpodlažná dvojtraktová pôvodne renesančná stavba z polovice 17. storočia. V 19. storočí patril rodine Ostrolúckych. Na začiaku 19. storočia bol empírovo prestavaný, keď vznikol sedemosový portikus s iónskym stĺporadím, ktoré lemuje veže s kopulami. Okná kaštieľa majú jednoduché nadokenné rímsy. Pri kaštieli sa nachádza historický krajinársky park. 

 Stará evanelická fara, rodný dom J. Ľ. Holubyho, jednopodlažná dvojtraktová pôvodne klasicistická stavba na pôdoryse obdĺžnika z roku 1785. V roku 1993 bol v objekte zriadený pamätný dom Rizner-Holuby, kde je expozícia venovaná obci a osobnostiam, ktoré tu pôsobili. Na objekte je umiestnená pamätná tabuľa J. Ľ. Holubyho z roku 1927. 

 Rodný dom Ľ. V. Riznera, jednopodlažná ľudová stavba s valbovou strechou, z 18. storočia. Úpravami prešla v 19. storočí. Na budove je umiestnená pamätná tabuľa Ľ. V. Riznera z roku 1927.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Ladislav Paulíny (* 1815 – † 1906), evanjelický farár, blízky spolupracovník Ľudovíta Štúra
 Ľudovít Vladimír Rizner (* 1849 – † 1913), spisovateľ, zakladateľ slovenskej bibliografie, pedagóg, etnograf a historik
 Ivan Machala (* 1940), spisovateľ a prekladateľ
 Soňa Bajzíková (* 1943), spisovateľka a novinárka
 Drahoslav Machala (* 1947 – † 2015), spisovateľ, novinár a publicista

Pôsobili tu 
 Pavel Doležal (* 1700 – † 1778), jazykovedec, pedagóg, prekladateľ a evanjelický farár
 Žigmund Paulíny (* 1750 – † 1831), evanjelický farár, náboženský spisovateľ, autor duchovných piesní a pedagóg
 Samuel Štúr (* 1818 – † 1861), evanjelický farár, spoločensky a národne činný ľudový pracovník a publicista
 Jozef Ľudovít Holuby (* 1836 – † 1923), vedec, botanik, polyhistor, národopisec, evanjelický farár, senior, historik, archeológ, spisovateľ, etnograf a národný buditeľ

Referencie 

 Zemianske Podhradie v histórii, ISBN 80-967781-2-9

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Zemianske Podhradie

Iné projekty 

 
Obce okresu Nové Mesto nad Váhom
Chynorany

Chynorany sú obec na Slovensku v okrese Partizánske.

Polohopis 
Obec sa nachádza na Stredonitrianskej nive, na pravom brehu rieky Nitra, približne v strede medzi mestami Partizánske a Topoľčany. Severozápadne sa terén vlní do Bojnianskej pahorkatiny, za ktorou vystupuje Považský Inovec, južným a východným smerom sa za korytom Nitry dvíha Tribečské podhorie a následne aj pohorie Tribeč.

Partizánske je vzdialené  severovýchodným smerom, Topoľčany  juhozápadne a Bánovce nad Bebravou  severne.

Doprava 
Okrajom Chynorian vedie cesta I/64 z Nitry do Prievidze, stredom obce prechádza železničná trať Nové Zámky – Prievidza. V tunajšej železničnej stanici je zároveň významný dopravný uzol, kde sa s ponitrianskou železnicou spája trať do Trenčína. V obci tak zastavujú aj regionálne expresy z Prievidze do Bratislavy.

Dejiny 
Obec od svojho vzniku prešla búrlivým vývojom vrátane tatárskych a tureckých nájazdov s následným plienením ako i presúvaním sa z pôvodného osídlenia v lokalite Dubové do terajšej oblasti.

Vo včasnom stredoveku patrila takmer všetka pôda kráľovi. Časom sa začalo Kráľovské patrimónium drobiť rozdávaním kráľovských majetkov cirkevným inštitúciám a najmä šľachte. V roku 1243 boli majiteľmi obce šľachtici Dona, Vacík, Dubák a Tibo darom od kráľa Bela IV. Nevedno však, či išlo o bratov, ani či spomínaný majetok vlastnili už ich predkovia. V roku 1321 po smrti Matúša Čáka sa znovu stávajú kráľovským majetkom.

V roku 1387 daroval „na večné časy“ kráľ Žigmund dedinu magistrovi Petrovi, ktorý bol synom Tomáša zo Stráži, a ktorý už vlastnil aj blízke Nedanovce a Krásno. No už o rok vydal ten istý kráľ ďalšiu darovaciu listinu, ktorou udelil kráľovskú dedinu šľachticom Jánovi, synovi Dominika a Ladislavovi, synovi Kokoša z Pastuchova. V priebehu krátkej doby zmenila obec viac ráz majiteľov a až v roku 1395 sa na dlhý čas stala majetkom ostrihomského arcibiskupstva.

Kultúrne zaujímavosti  
V obci je rímskokatolícky kostol Nanebovzatia Panny Márie z roku 1789 a kaplnka Panny Márie Karmelskej z roku 1936. Nachádza sa tu múzeum básnika Valentína Beniaka a každoročne sa v obci koná Slovenský festival poézie Beniakove Chynorany.

Časti obce 
Obce pozostáva z troch väčších častí:
 Primaské – smerom k rieke Nitre
 Dedina
 Cigánky

Osobnosti  
 Valentín Beniak (* 1894† 1973) slovenský básnik a prekladateľ, predstaviteľ symbolizmu.
 František Púchovský (* 1921† 1996) slovenský matematik.
 Stanislav Kmotorka (* 1929† 2012) rímskokatolícky kňaz, salezián, profesor konzervatória, organista, dirigent, skladateľ.
 Ivan Korec (* 1943† 1998) slovenský matematik a pedagóg.
Teodor Hlaváč (* 1929  † 2017)  slovenský vedec a kultúrny dejateľ

Chránené územia 
Na severnom okraji chotára sa nachádza prírodná rezervácia Chynoriansky luh. Táto pozoruhodná prírodná lokalita je najsevernejšie položeným pozostatkom pôvodného lužného lesa v Strednej Európe. Pozoruhodný je tu hojný výskyt byliny cesnak medvedí. Kvitne na jar (apríl – máj). V tomto čase sa v Chynorianskom luhu naskytne návštevníkovi skutočne nádherný pohľad na les zaliaty bielym kobercom z jej rozkvitnutých kvetov.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Partizánske
Pažiť (okres Partizánske)

Pažiť je obec na Slovensku v okrese Partizánske. Starostkou obce je Bc. Mária Gendiarová

Priemysel 
V obci sa nachádza pekáreň, kovovýroba a výroba nábytku.

Obyvateľstvo 
Počet obyvateľov obce sa v posledných rokoch mierne zvyšuje stavbou nových rodinných domov. Obyvatelia obec vyhľadávajú kvôli blízkosti mesta Partizánske.

História 

Na Hradisku bolo osídlenie v staršej dobe bronzovej a halštattskej, pod ním žiarové pohrebisko lužickej kultúry z mladšej doby bronzovej a keltsko-dácka osada. Obec sa spomína v roku 1351, keď ju kráľ daroval zemanom z Baračky, ktorí ju v roku 1395 darovali lefantovským paulínom. Názov obce je doložený z roku 1351 ako Pasyth, z roku 1396 ako Pasych, z roku 1808 ako Pažiť, maďarsky Pázsit.

V roku 1527 patrila panstvu Topoľčany, v roku 1601 Dóczyovcom, v druhej polovici 19. storočia tu získal lesný majetok rod Thonet, koncom 17. storočia časť patrila rodine Hunyadyovcov, Rudnayovcov, Kubínyiovcov, Bošányovcov. V roku 1536 mala obec 8 port, v roku 1601 mala 14 domov, v roku 1715 mala 8 daňovníkov, v roku 1828 mala 20 domov a 123 obyvateľov. Zaoberali sa poľnohospodárstvom. Za I. ČSR obyvatelia pracovali väčšinou v poľnohospodárstve, neskôr v závode v Partizánskom. Od roku 1938 sa tu vyvíjala činnosť ilegálnej organizácie Komunistickej strany Československa.

Mohelnica je osada, ktorá sa spomína v roku 1828.

Iné projekty

Referencie 

 
Obce okresu Partizánske
Skačany

Skačany sú obec na Slovensku v okrese Partizánske.

V obci je rímskokatolícky kostol Všetkých svätých z roku 1812, ktorý nahradil pôvodný románsky kostol z druhej polovice 13. storočia. Jeho základy odkryl neďaleko cintorína archeologický výskum. Na mieste nálezu bol v roku 2008 naznačený pôdorys stavby vymurovaním obvodových múrov do výšky 70 - 80 cm.

Osobnosti 
 Norbert Beňuška - poľnohospodársky odborník
 František Gaal - hudobný skladateľ, pedagóg

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Skačany

Iné projekty

Externé odkazy 
 Stránka obce
 www.apsida.sk - profil románskeho kostola

 
Obce okresu Partizánske
Agathidium bushi

Agathidium bushi je druh chrobáka pomenovaného podľa Georga W. Busha. Našli a identifikovali ich entomológovia Kelly B. Miller a Quentin D. Wheeler. Podľa ich tvrdení, pomenovanie bolo založené na obdive k tejto politickej postave.

Externé odkazy
Tlačová správa from Cornell News
Domáca stránka Kellyho Millera 
Domáca stránka Quentina Wheelera

Leiodidae
Trenčianska Turná

Trenčianska Turná je obec na Slovensku v okrese Trenčín. Súčasná Trenčianska Turná vznikla spojením obcí Trenčianska Turná a Hámre v roku 1976.

Poloha a prírodné pomery 
Obec sa nachádza uprostred Trenčianskeho podolia severne od masívu Považského Inovca v južnej časti Trenčianskej kotliny. V podloží obce možno nájsť druho- a treťohorné horniny, pomerne veľkú hrúbku majú štvrťohorné naviate sedimenty a alúviá potokov. Prevládajú rendziny a hnedé lesné pôdy. Súvislý lesný porast sa nachádza len na území priľahlom k pohoriu.

Obcou preteká Turniansky potok, do ktorého priamo v obci vteká Hukov potok. Na severných svahoch Považského Inovca sa nachádzajú 4 pramene minerálnych vôd. Ich prítomnosť je podmienená cirkuláciou vody v blízkosti inoveckého zlomu, ktorý zo severu obmedzuje hrast Považského Inovca.

Cez Turnú prechádza cesta I/9 spájajúca Trenčín a Bánovce nad Bebravou.

Dejiny 
Najstarišie archeologicky doložené osídlenie je z neolitu. Patrí volútovej kultúre.

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z rokov 1269, 1281 až 1331. Obec patrila trenčianskemu panstvu. Od roku 1406 bola v obci kaplnka a už pred rokom 1588 aj kostol. V roku 1598 tu bolo 59 domov.

V katastrálnom území obce sa 3. augusta 1708 odohrala bitka medzi habsburskými vojskami generála Heistera a kuruckou armádou Františka II. Rákociho.

V roku 1784 mala 73 domov, 110 rodín a 587 obyvateľov. Väčšina obyvateľstva sa zaoberala poľnohospodárstvom, najmä chovom dobytka. V roku 1910 tu žilo 968 obyvateľov. V medzivojnovom období sa tu rozvíjalo hospodárstvo trnavského cukrovaru.

Súčasná Trenčianska Turná vznikla spojením s blízkou obcou Hámry v roku 1976. K 31. decembru 2013 mala obec 3 144 obyvateľov.

Zaujímavosti 
Dňa 13. decembra roku 1971 sa bez stopy stratila mladá 17 ročná obyvateľka obce Anička Mikušová. 24. mája bola v Leviciach zadržaná slečna O.V. z Liptovského Mikuláša, ktorá sa vydávala za nezvestnú A. Mikušovú. Nezvestná, napriek obrovskému úsiliu rodičov a intenzívnemu celoštátnemu pátraniu, nebola dodnes nájdená.

Rodáci 
 Samuel Timon (1675 – 1736) – polyhistor
 Vojtech Kováč (1905 – 1963) – poľnohospodársky odborník

Partnerské obce 
  Bojkovice, Česko

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Trenčín
Petrova Lehota

Petrova Lehota je obec na Slovensku v okrese Trenčín. K 31. 12. 2015 tu žilo 183 obyvateľov.

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1346.

Pamiatky 
V obci je rímskokatolícky kostol sv. Michala Archanjela z 13. storočia.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
Petrova Lehota na obceinfo.sk

 
Obce okresu Trenčín
Krivosúd-Bodovka

Krivosúd-Bodovka je obec na Slovensku v okrese Trenčín.

Referencie 

 
Obce okresu Trenčín
Zamarovce

Zamarovce sú obec na Slovensku v okrese Trenčín.

Referencie 

 
Obce okresu Trenčín
Horňany

Horňany sú obec na Slovensku v okrese Trenčín.

Polohopis 
Horňany ležia v severnej časti Bánovskej pahorkatiny, podcelku Nitrianskej pahorkatiny, ktorá je súčasťou Podunajskej nížiny. Zo západu sa nad obcou týči pohorie Považský Inovec a zo severu a východu Strážovské vrchy. Nadmorská výška obce je 222 m.n.m. Od okresného a krajského mesta Trenčín je vzdialená 22 km, od Bánoviec nad Bebravou 8 km. Susednými obcami sú Bobot na severe, Dežerice na východe a juhu a Svinná na západe.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1352 pod názvom Hornyan a patrila pod trenčianske panstvo. V dôsledku husitských výprav bola obec na začiatku 15. storočia opustená a znova rozvíjať sa začala až po roku 1433. V roku 1598 sa spomína mlyn a 24 domov, v roku 1784 už 33 domov a 335 obyvateľov, 1828 34 domov a 405 obyvateľov, ktorí sa zaoberali najmä poľnohospodárstvom a povozníctvom. V roku 1918 sa obec, dovtedy ležiaca v Trenčianskej župe Uhorského kráľovstva, stala súčasťou Československa a neskôr Slovenska. V období SNP v jej okolí pôsobila partizánska brigáda Jana Žižku.

Obyvateľstvo 
Podľa sčítania obyvateľstva v roku 2021 mali Horňany 429 obyvateľov a 149 domov. Z hľadiska národnosti sa 413 ľudí hlásilo k slovenskej, 4 k vietnamskej, 3 k českej, 1 k maďarskej a u 8 sa národnosť nepodarilo zistiť. Z hľadiska vierovyznania sa 332 obyvateľov hlásilo k Rímskokatolíckej cirkvi, 9 k Evanjelickej cirkvi a.v., 6 k rôznym iným kresťanským cirkvám, 2 k budhizmu, 3 k ad hoc hnutiam, u 14 sa vyznanie nepodarilo zistiť a 63 ľudí bolo bez vyznania.

Stavby a pamätníky 

 rímskokatolícky kostol, podľa väčšiny zdrojov postavený v 19. storočí, no objavujú sa aj roky 1742 alebo 1920
 pamätná tabuľa SNP

Občianska vybavenosť 
V obci sa nachádzajú potraviny, obecná knižnica, dve autobusové zastávky, pohostinstvo, futbalové ihrisko a cintorín s domom smútku. Sídli tu pobočka Poľnohospodárskeho družstva Bobot-Horňany.

Doprava 
V Horňanoch sa križuje cesta II. triedy č. 516 z Trenčianskych Teplíc do Bánoviec nad Bebravou s cestou III/1860 z Trenčianskych Jastrabíc do Hornian. Verejnú dopravu zabezpečujú autobusy SAD Prievidza, ktoré zastavujú na dvoch zastávkach Horňany, nám. a Horňany, osada. Obec má autobusové spojenie s Bánovcami nad Bebravou, Trenčínom, Dubnicou nad Váhom a ďalšími obcami v regióne. Najbližšia železničná zastávka sa nachádza v Svinnej, asi 2 km od obce.

Rodáci 

 Svetloslav Veigl (1915 - 2010) - slovenský katolícky kňaz, básnik, predstaviteľ katolíckej moderny

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Trenčín
Adamovské Kochanovce

Adamovské Kochanovce () je obec na Slovensku v okrese Trenčín, v podhorí Bielych Karpát.

Dejiny 
Obec vznikla v roku 1960 zlúčením obcí Adamovce, Kochanovce a Malé Bierovce.

Miestne časti

Malé Bierovce 
Sú najjužnejšie a zároveň najnižšie situovanou časťou obce, ležiacou prevažne v rovinatej časti Trenčianskej kotliny v nadmorskej výške  Malé Bierovce sú vklinené medzi cestou III. triedy Kostolná-Záriečie – Štvrtok a železničnou traťou č. 120.

Najstaršia písomná zmienka o bývalej obci pochádza z roku 1332, vtedy pod názvom Bur alebo Bir; bola majetkom viacerých zemianskych rodín. Ďalšie historické názvy boli Byroucz, Byrowcz, Nemes Byrocz.

Stojí tu neskorobarokový kaštieľ z polovice 18. storočia ako dvojpodlažný objekt s dvoma krídlami. Kaštieľ sa nachádza uprostred anglického parku s 37 druhmi drevín, ktorý bol v roku 1985 (po neskoršej rekategorizácii) vyhlásený za chránený areál s plochou . V kaštieli dnes sídli Ústav sociálnej starostlivosti.

Kochanovce 
Pôvodne samostatná obec je situovaná najzápadnejšie a je tiež najvyššie položenou časťou obce. Leží na styku Trenčianskej kotliny s Bielokarpatským podhorím v nadmorskej výške  Je najväčšou miestnou časťou lokalizovanou prevažne na pravej strane cesty III. triedy v smere Kostolná-Záriečie – Štvrtok.

Najstaršia písomná zmienka o bývalej obci pochádza z roku 1394, vtedy pod názvom Kohan. Ďalšie historické názvy boli Kochan, Kochanocz, Kochanowcz a Kochanowcze.

Tunajší kaštieľ bol postavený v klasicistickom slohu na začiatku 19. storočia, je to dvojpodlažná budova a vchodovú časť dotvára stĺporadie. Stoja tu tiež dva barokové kostoly.

V Kochanovciach sa narodil slovenský básnik Vladimír Roy, v jeho rodnom dome je umiestnená expozícia o jeho živote a tvorbe.

Adamovce 
Najsevernejšia a najvýchodnejšia miestna časť leží na oboch brehoch Adamovského potoka, pravostranného prítoku Chocholnice, ktorý steká z juhovýchodného svahu Horného Bradla (), v nadmorskej výške  Priamo v Adamovciach vyviera minerálny prameň.

Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1402, pričom sa v nej spomína ako Adamfalva. Ďalšie historické názvy boli Adamocz, Adamowcz.

Stavebné pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol svätého Petra a Pavla apoštolov je barokový z rokov 1758 – 1760.  Drevený organ je z roku 1791.

 Evanjelický kostol  je tolerančný z roku 1784. Interiér bol prestavaný v roku 1904.

Národnostné zloženie 
údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 1991, Štatistický úrad Slovenskej republiky

údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2001, Štatistický úrad Slovenskej republiky

údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011, Štatistický úrad Slovenskej republiky

Významné osobnosti 
 Vladimír Roy – slovenský básnik
 Samuel Palumbini – náboženský spisovateľ

Referencie 

 
Obce okresu Trenčín
Nová Vieska

Nová Vieska je obec na Slovensku v okrese Nové Zámky.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Reformovaný kostol, jednoloďová ranoklasicistická tolerančná stavba s pravouhlým záverom a predstavanou vežou, z roku 1787. Okolo roku 1873 kostol vyhorel a následne bol obnovený, bola pristavaná veža a múry kostola boli spevnené opornými piliermi. Interiér je plochostropý s dvoma emporami. Fasády kostola sú členené oknami s horným zaoblením a opornými piliermi. Veža vyrastá zo štítového priečelia, je členená kordónovými rímsami a lizénovými rámami. V dolnej časti má slepé okná ukončené segmentom so šambránami s klenákmi, v hornej časti polkruhové. Veža je ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a barokovou helmicou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

Iné projekty 

 
Obce okresu Nové Zámky
Leľa

Leľa je obec na Slovensku v okrese Nové Zámky.

Polohopis  
Obec sa nachádza na úpätí pohoria Burda, v blízkosti rieky Ipeľ, na ktorej druhom brehu v Maďarsku ležia Novohradské vrchy.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Jána Krstiteľa, jednoloďová pôvodne baroková stavba so segentovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1752-1774. Koncom 19. storočia prešiel obnovou. V interiéri sa nachádza barokový ambitový oltár z druhej polovice 18. storočia, stĺpová architektúra so sochami sv. Jána Nepomuckého a sv. Pavla. Kazateľnica pochádza z rovnakého obdobia ako oltár, kamenná krstiteľnica je z roku 1879. Fasády kostola sú členené segmentovo ukončenými oknami so šambánami. Mladšia veža vyrastá zo štítového priečelia s prelamovanou rímsou, je ukončená ihlancovou helmicou.

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Nové Zámky
Chľaba

Chľaba (do roku 1948: Helemba; ) je obec na Slovensku v okrese Nové Zámky.

Polohopis  
V blízkosti obce sa nachádza sútok riek Dunaj a Ipeľ.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Imricha, jednoloďová pôvodne baroková stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a malou strešnou vežou, z roku 1769. V roku 1800 bol klasicisticky upravený. Presbytérium kostola má pruskú klenbu, sakristia českú placku a loď valenú klenbu s podkasanými lunetami. Hlavný oltár sv. Imricha je neogotický zo začiatku 20. storočia. Krstiteľnica je neskoroklasicistická z polovice 19. storočia. Fasády kostola sú členené segmentovo ukončenými oknami so šambránami, priečelie s párom ník a lizénami je ukončené trojuholníkovým štítom a ihlancovou strešnou vežou. Vo veži je umiestnený zvon z roku 1769 od  Adama Wielanda z Vacova. 

 Súbor vínnych pivníc vysekaných do tufovej skaly, ľudové viacpriestorové stavby. Šesť takýchto pivníc z 30. rokov 19. storočia je pamiatkovo chránených. V roku 2005 tu zriadili Pivničného múzeum.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Nové Zámky
Tvrdošovce

Tvrdošovce () sú obec na Slovensku v okrese Nové Zámky.

Dejiny 
V rokoch 1938-1945 bola obec na základe tzv. Viedenskej arbitráže okupovaná Maďarskom. Počas okupácie nebola v obci žiadna škola so slovenským vyučovacím jazykom.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Štefana kráľa, jednoloďová neskorobaroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria, transeptom a predstavanou vežou, z druhej polovice 18. storočia. Interiér je zaklenutý českými plackami. Nachádza sa tu baroková kazateľnica z polovice 18. storočia. Fasády kostola sú členené lizénovými rámami a segmentovo ukončenými oknami so šambránami s klenákmi. Veža je členená kordónovými rímsami, lizénovými rámami a v hornej časti pilastrami. Ukončená je korunnou rímsou s terčíkomm s hodinami a ihlancovou helmicou.

 Pomník kuruckých bojov, baroková architektúra z obdobia okolo roku 1706. Obnovou prešiel v roku 2005.

 Kaplnka Sedembolestnej Panny Márie z roku 1890.  

 Pomník padlým v Prvej a Druhej svetovej vojne z roku 1941. Upravovaný bol v roku 1945 a obnovený v roku 1989.

Kultúra 
Svätoštefanský beh je 5 km cestný beh, ktorý sa koná počas Dní sv. Štefana. Trať má platnú certifikáciu premerania SAZ.

Občianska vybavenosť 
V obci sa nachádza základná škola Jána Amosa Komenského s VJS a základná škola Károlya Szemerényiho s VJM. Okrem kostola sv. Štefana kráľa sa tu nachádza nový kostol Panny Márie Fatimskej z roku 1995.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Gyula Morvay (* 1905 – † 1998), spisovateľ, básnik
 Mikuláš Rutkovský, (Mikuláš Rutkovszky) (* 1940 – † 2010), český sochár a medailér
 Jozef Móder (* 1947), futbalista, majster Európy
 Ladislav Móder (* 1945 – † 2006), futbalista
 Juraj Szikora (* 1947 – † 2005), futbalista

Pôsobili tu 
 Károly Szemerényi (* 1813 - † 1898), rímskokatolícky kňaz, pedagóg, člen Nábožného združenia saleziánskych spolupracovníkov (tretí rád saleziánov), pomenovaná po ňom základná škola v obci.

Partnerské mestá 
  Bonyhád (Maďarsko)
  Zetelaka (Rumunsko)
  Szákszend (Maďarsko)
  Nagyatád (Maďarsko)
  Környe (Maďarsko)
  Piliš (Maďarsko)
  Tardoš (Maďarsko)
  Surty (Ukrajina)

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Nové Zámky
Čechy

Čechy () sú historická krajina približne v západných dvoch tretinách Česka. V minulosti bola jadrom Českého kráľovstva s hlavným mestom Praha. Majú rozlohu  a žije tu vyše 6 miliónov obyvateľov.

V roku 1918 sa Čechy stali súčasťou Česko-Slovenska, v rámci ktorého stratili krajinský snem a autonómiu, ktorú mali v časoch Rakúsko-Uhorska. Ako správny útvar však existovali aj naďalej. Podľa zákona o župnom zriadení z roku 1920 mali byť Čechy rozdelené na niekoľko žúp. Od tohto zámeru sa však upustilo a 1.decembra 1928 získali Čechy zákonom č. 125/1927 Zb. „o organizácii politickej správy“ zo dňa 14. júna 1927 trocha širšiu samosprávu a existovali do 31. decembra 1948 ako Česká zem/krajina (krajinské zriadenie). 31. júla 1920 k nim bolo pripojené ešte Západné Vitorazsko, dovtedy patriace k Dolnému Rakúsku. 

Na základe komunistickej správnej reformy z roku 1948 boli Čechy od 1. januára 1949 ako správny útvar zrušené a rozdelené do niekoľkých krajov, nerešpektujúcich ich historicky vzniknuté hranice. V súčasnosti sú Čechy rozdelené medzi kraje Karlovarský, Plzenský, Úsťanský, Královohradecký, Liberecký, Stredočeský, Prahu, a časti krajov Pardubického, Juhočeského, Vysočiny a Juhomoravského (iba Jobova Lhota). 

Na východe na Čechy nadväzuje historická krajina Morava, na severe Lužica a Sliezsko, na juhu vlastné Rakúsko, na západe Bavorsko, Sasko a iné nemecké územia.

O dejinách pozri Dejiny Česka.

Iné projekty 

 
Česko
Belince

Belince sú obec na Slovensku v okrese Topoľčany.

Obec Belince leží  na juhozápad od Topoľčian, v strednej časti Nitrianskej sprašovej pahorkatiny na aluviálnej rovine v údolí rieky Nitry, na jej širokej pravostrannej nive vo výške  Obec je počtom obyvateľov najmenšou obcou regiónu.

Dejiny 
Obec sa v historických prameňoch spomína v roku 1318 ako Bullad. Neskoršie názvy sú: Maior, Minor Belech (1386), Byllye

(1411), Belincze (1773), maď. Bellinc, Belinc. Obec patrila nitrianskemu biskupstvu. Biskup Bornemisza ju v r. 1570 vymenil za Veľké a Malé Krškany, ktoré vlastnil gróf J. Apponyi z Veľkých Oponíc. Od r. 1696 patrili panstvu v Preseľanoch, neskôr Belince vlastnili zemania Divékovci, Byttyángiovci, Motešickovci.

Za čias stavovského povstania kurucov postupujúce cisárske vojská sa kuruci neúspešne pokúšali zadržať na rieke Nitre, kde si na jeseň 1708 budovali svoje postavenia v smere Oponice, Belince, Preseľany.

Pod velením generála Ladislava Očkaja z Očkova boli kuruci sústredení v lokalite Tábor pri Belinciach.

Cisárska armáda pod velením grófa Karola Pálfyho táborila pri Preseľanoch. Očkaj však zradil kurucov a pridal sa k Labancom, za čo ho potom kuruci sťali na vojenskom súde v Nových Zámkoch. V  bitke pri Belinciach padlo približne 3000 vojakov.

V r. 1715 mala obec vinice a 6 domácností, v r. 1757 27 rodín, v r. 1787 24 domov a 150 obyvateľov, v r. 1828 15 domov a 109 obyvateľov.

V roku 1835 bola takmer celá obec zničená veľkým požiarom.

Obyvatelia sa zaoberali poľnohospodárstvom. Za I. ČSR pracovali ako roľníci a poľnohospodárski robotníci na veľkostatkoch.

Kostol sv. Cyrila a Metoda je novostavba z roku roku 1968, ktorú dal postaviť preseliansky farár Anton Štítny. Slúžiť bohoslužby v ňom nebolo dovolené. Kostol sa používal ako dom smútku. Konsekrovaný bol  14. novembra 1993 Mons. Rudolfom Balážom ako opravená stavba. V roku 1994 bola postavená nová veža.

Na križovatke sa nachádza kaplnka Sedembolestnej Panny Márie.

Referencie 

 
Obce okresu Topoľčany
Biskupová

Biskupová je obec na Slovensku v okrese Topoľčany.

Referencie 

 
Obce okresu Topoľčany