Galanta

Galanta (, ) je okresné mesto ležiace na západe Slovenska v Trnavskom kraji. Miestnymi časťami Galanty sú pripojené obce Nebojsa, Hody a Javorinka. Bývalou miestnou časťou je dnes samostatná obec Matúškovo.

Geografia

Polohopis 
Galanta leží v strednej časti juhozápadného Slovenska v strede Podunajskej nížiny. Východne od mesta preteká rieka Váh a Derňa, západne Dudváh. V danej oblasti sú veľmi dobré klimatické podmienky, charakteristické vysokou priemernou teplotou vzduchu. 

Mesto je dôležitou križovatkou železničných tratí Galanta – Leopoldov a Bratislava – Štúrovo. Južným okrajom vedie cesta I/75, od Serede vedie cesta I/35 a II/507 a cesta II/561 pokračuje do Veľkého Medera. Galanta leží  južne od Serede, 6 km východne od Sládkovičova,  severne od Dunajskej Stredy a  západne od Šale.

Vodné plochy 
Po okrajoch mesta pretekajú potoky Šárd a Derňa. Rieka Váh je vzdialená  od Galanty.

Najbližšou vodnou plochou je Vincovo jazero vzdialené asi  od mesta Galanta a asi  od mesta Sládkovičovo. Jeho zvláštnosťou je, že takmer nezamŕza, nakoľko je vyhrievané geotermálnym vrtom, z ktorého je zásobované aj blízko stojace kúpalisko. Ďalšia vodná plocha, Vodné dielo Kráľová, ktoré je známe aj pod menom Kaskády, sa nachádza na rieke Váh. Je lákadlom pre milovníkov vodných športov a rybolovu.

Dejiny 
Osídlenie lokality súčasného mesta je doložená archeologickými nálezmi už od neolitu. Najstaršia zachovaná písomná zmienka pochádza z listiny kráľa Belu IV. z roku 1237 a obsahuje súpis majetku Pannonhalmského opátstva. V roku 1421 prešlo mesto do majetku šľachtického rodu Esterházyovcov, ktorí časť Galanty vlastnili nasledujúce stáročia a postavili tu viaceré významné stavby. Rozvoj šľachtického mestečka, ktoré ležalo priamo na trase z Budína do Bratislavy, zastavili turecké nájazdy. Od roku 1635 malo mesto výsady od kráľa Ferdinanda II., ktoré povoľovali konanie štyroch výročných jarmokov a týždenných trhov. V 18. storočí nastal rozvoj remesiel a cechov, čo ešte viac urýchlilo zrušenie poddanstva a voľný pohyb obyvateľstva. Rozvoj obchodu do Galanty priniesol v roku 1864 zmenáreň a v roku 1873 aj sporiteľňu. Význam mesta stúpol po vybudovaní železnice Bratislava – Budapešť a napojení na Považskú železnicu cez Leopoldov.

V 19. storočí bolo mesto sídlom slúžnovského úradu, okresného súdu a daňového úradu. Galanta bola sídlom okresu a výraznejšia zmena nastala až výstavbou nových domov v centre mesta v medzivojnovom období. Historické budovy sa v meste zachovali len v menšom rozsahu a súčasná podoba pochádza z 2. polovice 20. storočia. 

Mestská časť Hody sa spomína v roku 1291 a nachádza sa tu klasicistický kaštieľ s kaplnkou z roku 1780. Časť Nebojsa sa spomína v roku 1405, no nálezy potvrdili sídlisko z doby laténskej. V minulosti bola výlučne šlachtickou obcou a aj tu sa zachoval kaštieľ, ktorý je však dnes ruinou. Najmladšia Javorinka vznikla až v roku 1921 ako kolónia osadníkov na základe zákona, ktorý prideľoval pôdu roľníkom. Pôvodný „Štefánikov“ bol v roku 1960 pričlenený pod názvom Javorinka ku Galante.

Obyvateľstvo 
Národnostné zloženie obyvateľstva (2011): 
 Slováci: 58,3%
 Maďari: 30,5%
 Rómovia: 0,2%
 Česi: 0,5%

Konfesionálne zloženie obyvateľstva (2001):
 rímskokatolíci: 67,1%
 ateisti: 20,1%
 evanjelici: 6,3%
 nezistené vierovyznanie: 3,5%

Známe osobnosti

Cirkevní predstavitelia 
 František Valábek (* 1907† 1980), rímskokatolícky kňaz, salezián, disident

Umenie 
 Juraj Bača (* 1987), herec
 Marián Benkovič (* 1984), raper
 Eduard Csepiga, trubkár
 Michal Dočolomanský (* 1942 – † 2008), herec
 Mátyás Dráfi (* 1942), herec
 Karol Duchoň (*1950 - † 1985) , spevák
 Etien, spevák
 Peter Fahn, spevák
 Emil Hasala, huslista
 Tomáš Juhás, operný spevák
 Petra Jurinová (* 1986), speváčka
 Zoltán Kodály (* 1882 – † 1967), skladateľ
 Karol Koža, hudobník
 Miroslav Koža, hudobník
 Eva Máziková (* 1949), speváčka
 Ivan Pavle (* 1955), maliar
 Vladislav Pavlovič (* 1924 – † 1973), režisér
 János Pirk, maliar
 Dagmar Rostandt, speváčka
 Ladislav Sabo, sochár
 Gyula Szarka, hudobník
 Tamás Szarka, hudobník
 Ivana Popluharová, spisovateľka

Veda 
 Eduard Chmelár (* 1971), politológ
 Július Jakab, antropológ
 Miroslav Klobučník, historik
 Alexandra Novotná, lekárka

Šport 
 Ladislav Fekete, cestovateľ
 Richard Gaulieder, golfista
 Martina Godályová (* 1975), basketbalistka
 Norbert Gombos (* 1990), tenista
 Tomáš Kovács (* 1977), boxer
 Ondrej Pochylý (* 1949), horolezec
 Pavel Pochylý (* 1945), horolezec
 Ladislav Tomaček (* 1982), futbalista
 Daniel Vanek (* 1983), atlét

Politika 
 Ján Drgonec (* 1952), sudca Ústavného súdu SR
 František Gaulieder (* 1951 – † 2017), poslanec NR SR
 Zoltán Horváth (* 1968), poslanec NR SR
 Július Humaj (* 1949), veliteľ Armády SR
 Ivan Knotek (* 1936), predseda vlády SSR
 Ernő Rózsa (* 1930 – † 2021), poslanec NR SR

Pamiatky 

Galanta-mesto

Galanta-Nebojsa
 Nebojský kaštieľ (prevažne zaniknutý)
 Kaplnka Panny Márie
 Socha Panny Márie
 Socha Piety
 Socha svätého Jána Nepomuckého

Galanta-Hody
 Hodský kaštieľ
 Pohrebná kaplnka
 Súsošie Panny Márie a svätcov
 Socha svätého Jána Nepomuckého

Galanta-Javorinka
 Pamätník založenia obce

Turizmus 
V meste sa nachádza uzatvorené termálne kúpalisko Galandia s vodnými atrakciami a občerstvením. Nachádza sa na okraji mesta smerom na Kaskády.

Partnerské mestá 
  Liptovský Mikuláš, Slovensko (od roku 2006)
  Mikulov, Česko (od roku 2003)
  Bečej, Srbsko (od roku 2001)
  Albignasego, Taliansko (od roku 2007)
  Slovenský Komlóš, Maďarsko (od roku 1996)
  Kecskemét, Maďarsko (od roku 1998)
  Paks, Maďarsko (od roku 1998)

Neformálne partnerské mestá:
  Stockerau, Rakúsko
  Ráb, Maďarsko

Bývalé partnerské mestá:
  Pardubice, Česko
  Jihlava, Česko
  Petrovsk, Rusko
  Lutherstadt Wittenberg, Nemecko
  Stoličný Belehrad, Maďarsko

Zdroje 
 Galanta. 1. vyd. Bratislava: Obzor, 1981. 30 s., 1 pr.
 Galanta. 1. vyd. Bratislava: Obzor, 1987. 176 s.
 Galanta a Eszterházyovci. 1. vyd. Galanta: Mestský úrad Galanta 1995. 67 s.
 Galanta. 1. vyd. Galanta: Mestský úrad Galanta 1997. 26 s.
 Galanta 1899 – 1999. 1. vyd. Dunajská Streda: Lilium Aurum 1999. 180 s. 
 Galanta 1237 – 2007. 1. vyd. Galanta: mesto Galanta 2008. 270 s.
 Mesto Galanta: Minulosť a súčasnosť slovom i obrazom. 1. vyd. Galanta: mesto Galanta 2008. 136 s.
 200 rokov Kostola svätého Štefana kráľa v Galante. 1. vyd. Galanta: Pro renovatione 2005. 22 s.

Pozri aj 
 Zoznam ulíc a námestí v Galante
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Galante

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna webová stránka mesta
 Letecká fotografia centra mesta
 Pamätná tabuľa Michela Bourela de la Ronciera

Iné projekty 

 
Okres Galanta
Mestá na Slovensku
Mestá v Trnavskom kraji