Spišský Hrušov

Spišský Hrušov () je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza v južnej časti Hornádskej kotliny na sútoku potokov Lodina a Hrušov.

Susedné obce 
Buglovce, Bystrany, Domaňovce, Hincovce, Chrasť nad Hornádom, Jamník, Olcnava, Vítkovce

Vodné toky 
Lodina, Hrušov

Politika

Starostovia obce 
 19902010 Viktor Butvin (NEKA)
 2010 Elena Franková (Smer)

Obecné zastupiteľstvo 
 19901994 – 9 poslancov
 19941998 – 9 poslancov (6 HZDS, 3 SDĽ)
 19982002 – 9 poslancov (5 HZDS, 4 KDH)
 20022006 – 7 poslancov (4 KDH, 2 HZDS, 1 NEKA)
 20062010 – 7 poslancov (3 KDH, 2 SNS & SMER-SD, 1 HZDS, 1 NEKA)

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1880: 

Zloženie obyvateľstva podľa náboženskéhovyznania (2001):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

Dejiny 
Najstaršia dochovaná písomná zmienka o obci je z roku 1253, v listine, v ktorej Magister Aba, poverený revíziou majetkov na Spiši, priznáva Vitkovi majetkové práva k tunajším pozemkom. Neskôr, v roku 1280, boli Vitkovi tieto majetkové práva potvrdené druhou listinou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky

Kaštieľ 
Pôvodne renesančný z roku 1596, v polovici 18. stor. zbarokizovaný a zač. 19. stor. na priečelí upravovaný v klasicistickom slohu. Dvojpodlažná budova s obdĺžnym pôdorysom a trojtraktovou blokovou dispozíciou. Na priečelí stredný trojosový rizalit, členený na prízemí pilastrami a na poschodí pilierovou loggiou. Ústredný vestibul je zaklenutý valenou klenbou s lunetami. V jednej miestnosti je renesančný vyrezávaný trámový strop, na kartuši mešternice s letopočtom 1596 a iniciálkami. Ťažká, šindľom krytá manzardová strecha.

Katolícky kostol sv. Kataríny Alexandrijskej 
Je pôvodne gotický zo začiatku 14. storočia, prestavaný v 17. a 18. stor., renovovaný roku 1900. Jednoloďový s rovným uzáverom, pristavanou sakristiou, bočnou kaplnkou a predstavanou vežou. Presbytérium zaklenuté krížovou rebrovou klenbou. Loď mala pôvodne drevený rovný strop a v 17. stor. bola zaklenutá krížovou hrebienkovou klenbou. Po celej jej dĺžke je pristavaná gotická kaplnka sv. Žofie zo 16. storočia, zaklenutá korýtkovou klenbou, v sakristii je pruská klenba. Interiérová výmaľba je kostola je od Jozefa Hanulu z roku 1896, výskum však potvrdil aj existenciu gotických nástenných malieb. Hlavný oltár je ranobarokový etážový, z konca 17. stor., v stĺpovej architektúre symetricky rozostavané sochy svätcov, uprostred nový obraz sv. Kataríny Alexandrijskej od J. Hanulu z roku 1900. V bočnej kaplnke oltár sv. Žofie, barokový z prvej polovice 18.stor., stĺpová architektúra so štítovým nadstavcom a novým ústredným obrazom sv. Žofie od J. Hanulu. Voľné obrazy: Sedembolestná P. Mária, baroková z prvej polovice 18. stor., Narodenie, neskoroklasicistický z polovice 19. stor., gotická Madona z konca 15. stor. Barokový kalich z obdobia okolo roku 1740. Pacifikál barokový z 18. stor., neskorogotický zvon z roku 1521 od zvonolejára Andreja. Z pôvodného zariadenia kostola dostalo sa gotické cibórium do Budapešti, jeho kópia je z roku 1916 a je v sakristii.

Zrúcanina Kostola sv. Stanislava 
Západne od obce stojí v poli zrúcanina stredovekého Kostola sv. Stanislava, z ktorej sa zachovala už len veža. Kostol bol súčasťou zaniknutej dediny Miloj.

Hospodárstvo a infraštruktúra

Farský úrad 
 Rímskokatolícky – č d. 213
 Duchovný správca: ThLic. Richard Ondáš

Školstvo 
 Materská škola – č. d. 217
 Základná škola – č. d. 264

Osobnosti

Významné osobnosti 
 Augustín Reginald Garžík (* 1842 – † 1926), páter, dominikánsky kazateľ

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Stránka obce
 www.apsida.sk - profil stredovekého kostola v Miloji
 www.apsida.sk - profil gotického kostola
 Listiny k dejinám obce

 
Obce okresu Spišská Nová Ves