Kodaň

Kodaň () je hlavné mesto Dánska. S viac než 500 000 obyvateľmi je aj najväčšie mesto tejto krajiny. Pre svoju ostrovnú polohu sa niekedy označuje aj ako Benátky severu. Leží na dvoch ostrovoch – Sjælland a Amager – vo východnej časti Dánskeho kráľovstva.

Mesto je sídlom kráľovskej rodiny. Pamätník a miesto posledného odpočinku tu má Hans Christian Andersen a nachádza sa tu aj bronzová socha malej morskej panny z jeho rozprávok, ktorá sa stala symbolom Kodane.

Medzi najväčšie atrakcie mesta patrí zábavný park Tivoli, Zoologická záhrada a zámky Amalienborg, Charlottenborg, Christiansborg (bývalý kráľovský palác, dnes sídlo parlamentu), Rosenborg a Frederiksborg. Za pozornosť tiež stojí pevnosť zo 17. storočia Kastellet a architektúra starého mesta.

V centre mesta je veľké množstvo parkov, ktoré boli vytvorené po zániku mestských hradieb v roku 1894. Medzi najznámejšie patria Rosenborg have, Botanisk have (s botanickou záhradou), Ørstedsparken a mnoho ďalších.

Kodaň je taktiež centrom vzdelania, sídlom Kodanskej univerzity a mestom množstva múzeí.

V meste pôsobí celý rad športových klubov, menovite FC Kodaň a Brøndby IF vo futbale, Rødovre Mighty Bulls a Hvidovre Ligahockey v ľadovom hokeji alebo FC Kodaň v hádzanej.

V rebríčku Economist Intelligence Unit miest najlepších pre život z roku 2019, ktorý hodnotil 140 miest, sa Kodaň umiestnila na 9. mieste.

História
Vznik Kodane je tradične datovaný do obdobia výstavby hradu biskupom Absalonom na malom ostrove Slotsholmen v roku 1167, kde dnes stojí palác Christiansborg. Nedávne archeologické nálezy ukazujú, že už v 11. storočí bola Kodaň malé mesto s veľkým panstvom, kostolom, trhom, najmenej dvoma studňami a mnohými menšími príbytkami rozšírenými po pomerne širokom okolí. Mnoho historikov sa domnieva, že mesto vzniklo v neskorom vikinskom období a bolo pravdepodobne založené Svenom I. Od polovice 12. storočia význam Kodane rástol, najmä keď sa dostala do majetku biskupa Absalona, ktorý ju dal opevniť v roku 1167, čo je rok tradične označovaný ako rok založenia Kodane. Vynikajúci prístav pomáhal Kodani k rastu, až kým sa nestala významným centrom obchodu. Ale Kodaň sa nestala hlavným mestom krajiny až do polovice 15. storočia. Arcibiskup má však stále sídlo v Roskilde.

Pôvod mesta ako prístav a miesto obchodu sa odráža v jeho mene. Jeho pôvodné označenie, z ktorého je odvodený moderný dánsky názov, bol Køpmannæhafn, čo znamená "obchodnícky prístav" alebo" prístav kupujúceho" (z nemeckého "Kaufmannshafen"). Anglický názov mesta je odvodený z jeho ľudového nemeckého  názvu, Kopenhagen. Chemický prvok hafnium, ktorého latinský názov je Hafnia, je tiež pomenovaný podľa Kodane, a jej pôvodného názvu Hafnæ ("prístav"). Baktéria Hafnia je taktiež pomenovaná podľa Kodane, pretože bola objavená v roku 1954 Vagnom Møllerom zo Statens Seruminstitut v Kodani.

Ako význam mesta rástol, Kodaň bola opakovane napadnutá Hanseatickou ligou. V roku 1254 prijalo mesto svoje stanovy pod vedením biskupa Jakoba Erlandsena. Počas rokov 1658 – 59 Kodaň odvrátila obliehania Švédmi pod vedením Karola X. V roku 1711 usmrtil mor tretinu z vtedajšej kodanskej populácie.

Dňa 2. apríla 1801 britské loďstvo pod velením admirála sira Hyde Parkera porazilo dánsko-nórsku flotilu zakotvenú v blízkosti Kodane. Hlavný útok viedol viceadmirál Horatio Nelson. Nelson neuposlúchol Parkerov rozkaz ustúpiť, a zničil mnoho lodí z dánsko-nórskej flotily pred tým, než bolo dohodnuté prímerie.

Bitka pri Kodani je často považovaná za Nelsonovu najťažšie vybojovanú bitku, prekonávajúca aj ťažké boje pri Trafalgare. Táto bitka je známa aj tým, že sa počas nej admirál Nelson pozeral ďalekohľadom cez svoje slepé oko, aby nevidel signál na ukončenie streľby.

Druhá bitka o Kodaň (alebo bombardovanie Kodane) (16. august – 5. september 1807) bol z britského hľadiska preventívny útok na Kodaň so zameraním na civilné obyvateľstvo, s cieľom zmocniť sa dánsko-nórskej flotily. Z dánskeho pohľadu to však bolo desivé bombardovanie ich hlavného mesta. Zaujímavé na tomto bombardovaní bolo použitie zápalnej rakety Congreve obsahujúcej fosfor (ktorý sa nedá uhasiť vodou), ktorá náhodne spadla na mesto. Takmer všetky domy so slamenou strechou boli zničené. Najväčší kostol v meste, Vor frue Kirke, bol zničený vodným delostrelectvom. Niektorí historici považujú túto bitku za prvý teroristický útok proti významnému európskemu mestu v modernej dobe. Konfiškácia námorníctva sa stala neskôr známa pod termínom  Copenhagenize.

Počas druhej svetovej vojny bola Kodaň, ako aj zvyšok krajiny, obsadená nemeckými vojskami medzi 9.4.1940 a 4.5.1945. Okupácia nebola súčasťou expanzie nacistického Nemecka a zo začiatku dánska vláda presadzovala politiku obmedzenej spolupráce aby znížila počet obetí na minimum. V roku 1943 sa v Dánsku dokonca konali aj parlamentné voľby, ale s vylúčením Komunistickej strany. Ale v auguste 1943 sa spolupráca medzi vládou a okupačnými silami zhoršila, kvôli čomu dánske kráľovské námorníctvo potopilo viacero lodí v Kodanskom prístave, aby zamedzili ich použitie Nemcami. V tej dobe začali nacisti zatýkať Židov, aj keď mnohým sa podarilo utiecť do Švédska.

Po invázii v Normandii sa Nemci obávali, že dánska polícia by mohla robiť problémy, a tak začiatkom septembra 1944 Nemci plánovali všetkých príslušníkov dánskej polície zatknúť. Väčšine z nich sa však podarilo skryť alebo utiecť do Švédska. Z 2000 policajtov zajatých a deportovaných do Nemecka sa po vojne vrátila do vlasti menej ako polovica.  Počas posledných ôsmich mesiacov okupácie bola v Kodani vysoká miera zločinnosti.

Po skončení druhej svetovej vojny nastal v meste rozmach turizmu a v roku 1947 bol vypracovaný urbanistický plán - tzv. Fingerplanen. Výsledkom študentských nepokojov z konca 60. rokov bol vznik tzv. Slobodného mesta Christiania v roku 1971. V roku 1994 sa začalo s výstavbou novej štvrte Ørestad na ostrove Amager.

Geografia 
Kodaň sa nachádza na východnom pobreží ostrova Sjaelland, čiastočne na ostrove Amager a na rade prírodných a umelých ostrovčekov medzi nimi. Na východnej strane Kodane sa nachádza Sundský prieliv (po dánsky Øresund), ktorý oddeľuje Dánsko od Švédska, a ktorý spája Severné more s Baltským morom. Švédske mestá Malmö a Landskrona ležia na švédskej strane prielivu, priamo oproti Kodani. Kodaň je spojená s mestom Malmö Öresundským mostom.

Centrum mesta leží v oblasti pôvodne vymedzenej starými hradbami, ktoré sú dodnes označované ako Fæstningsringen a v súčasnosti sú udržiavané ako čiastočný zelený pás okolo mesta.

Kodaň je súčasťou regiónu Øresund, ktorý sa skladá z dánskych ostrovov Sjælland, Lolland, Falster, Møn a Bornholm a regiónu Skåne vo Švédsku.

Podnebie 
Kodaň sa nachádza v oceánskej klimatickej zóne (Köppen: Cfb). Jeho počasie podlieha nízkotlakovým systémom z Atlantiku, čo má za následok nestabilné podmienky počas celého roka. Okrem mierne vyšších zrážok od júla do septembra sú zrážky mierne. Kým sneženie sa vyskytuje najmä od konca decembra do začiatku marca, môže sa vyskytnúť aj dážď s priemernými teplotami okolo bodu mrazu.

Jún je najslnečnejší mesiac v roku s priemerom asi osem hodín slnečného svitu denne. Júl je najteplejším mesiacom s priemerným denným maximom 21 °C. Oproti tomu priemerné hodiny slnečného svitu sú menej ako dve za deň v novembri a len jeden a pol za deň od decembra do februára. Na jar sa opäť zvyšuje teplota so štyrmi až šiestimi hodinami slnečného svitu denne od marca do mája. Február je najsuchším mesiacom v roku. Výnimočné poveternostné podmienky môžu spôsobiť až  snehu do Kodane za 24 hodín počas zimných mesiacov, pričom letné teploty môžu dosiahnuť až 33 °C.

Kvôli severnej zemepisnej šírke Kodane sa počet hodín denného svetla medzi letom a zimou značne líši. Počas letného slnovratu Slnko vychádza o 04:26 a zapadá o 21:58, pričom poskytuje 17 hodín 32 minút denného svetla. Na zimný slnovrat vychádza o 08:37 a zapadá o 15:39 so 7 hodinami a 1 minútou denného svetla. Medzi letným a zimným slnovratom je teda rozdiel v dĺžke dní a nocí 10 hodín a 31 minút.

Demografia mesta 
Kodaň je najľudnatejším mestom v Dánsku a jedným z najľudnatejších v rámci Severských štátov. V 90. rokoch a prvých desaťročiach 21. storočia tu nastal demografický boom, a to najmä v dôsledku dánskeho prisťahovalectva. Podľa údajov z prvého štvrťroka 2022 bolo 73,7 % obyvateľov obce dánskeho pôvodu. Veľká časť zostávajúcich 26,3 % bola zo zahraničia, definovaná ako prisťahovalci (20,3 %) alebo potomkovia nedávnych prisťahovalcov (6 %). Neexistujú žiadne oficiálne štatistiky o etnických skupinách v Kodani.

Ekonomika 
Kodaň je hlavným ekonomickým a finančným centrom Dánska. Ekonomika mesta je založená najmä na službách a obchode. Štatistiky za rok 2010 ukazovali, že prevažná väčšina z 350 000 pracovníkov v Kodani je zamestnaná v sektore služieb, najmä v doprave, komunikáciách, obchode a financiách, zatiaľ čo menej ako 10 000 pracuje vo výrobnom priemysle. Pracovná sila vo verejnom sektore je okolo 110 000 ľudí, vrátane školstva a zdravotníctva. Od roku 2006 do roku 2011 vzrástla ekonomika v Kodani o 2,5 %, zatiaľ čo vo zvyšku Dánska klesla o približne 4 %.  V roku 2017 mal širší región hlavného mesta Dánska hrubý domáci produkt (HDP) 120 EUR miliardy a 15. najväčší HDP na obyvateľa v regiónoch Európskej únie.

V Kodani má svoje sídlo niekoľko bánk vrátane Alm. Brand, Danske Bank, Nykredit a Nordea Bank Danmark. Kodanská burza cenných papierov (CSE) bola založená v roku 1620 a v súčasnosti je vo vlastníctve spoločnosti Nasdaq, Inc. Kodaň je tiež sídlom mnohých medzinárodných spoločností vrátane AP Møller-Mærsk, Novo Nordisk, Carlsberg a Novozymes. Mestské orgány podporili rozvoj podnikateľských zoskupení v niekoľkých inovatívnych sektoroch, medzi ktoré patria informačné technológie, biotechnológia, farmaceutický priemysel, čisté technológie a riešenia inteligentných miest.

Vzdelanie 
V Kodani študuje viac ako 94 000 študentov zapísaných na jej najväčších univerzitách a inštitúciách: na  Københavns Universitet (38 867 študentov),  Copenhagen Business School (19 999 študentov),  Metropolitan University College a University College Capital (na každej približne 10 000 študentov),  Technická univerzita v Dánsku (7 000 študentov),  KEA (cca 4 500 študentov),  IT University of Copenhagen (2 000 študentov) a na kampuse univerzity Aalborg v Kodani (2 300 študentov).

Københavns Universitet bola založená v roku 1479 a je najstaršou dánskou univerzitou. Každý rok priláka približne 1 500 medzinárodných a výmenných študentov. Akademický rebríček svetových univerzít ju v roku 2016 umiestnil na 30. miesto na svete.

Technická univerzita Dánska sa nachádza v Lyngby na severnom okraji Kodane. V roku 2013 bola hodnotená ako jedna z popredných technických univerzít v severnej Európe. IT University je najmladšia univerzita v Dánsku, má jednu fakultu so zameraním na technické, spoločenské a obchodné aspekty informačných technológií.

Dánska akadémia výtvarných umení poskytuje vzdelanie v oblasti umenia už viac ako 250 rokov. Zahŕňa historickú Školu vizuálnych umení a v posledných rokoch sem pribudla Škola architektúry, Škola dizajnu a Škola ochrany prírody.  Copenhagen Business School (CBS) je vzdelávacia inštitúcia s akreditáciou EQUIS školy so sídlom vo Frederiksbergu.  V Kodani aj mimo nej sú pobočky University College Capital a Metropolitan University College.

Osobnosti mesta 
 Ole Christensen Roemer (* 1644 – † 1710), matematik a astronóm
 Nicolai Abraham Abildgaard (* 1743 – † 1809), maliar
 Žofia Magdaléna Dánska (* 1746 – † 1813), švédska kráľovná ako manželka Gustáva III.
 Hans Christian Ørsted (* 1777 – † 1851), fyzik a chemik
 Christoffer Wilhelm Eckersberg (* 1783 – † 1853), maliar
 Søren Kierkegaard (* 1813 – † 1855), filozof, spisovateľ a teológ
 Heinrich Louis d’Arrest (* 1822 – † 1875), nemecký astronóm
 Eugenius Warming (* 1841– † 1924), botanik
 Georg Brandes (* 1842 – † 1927), filozof a literárny kritik
 Jørgen Pedersen Gram (* 1850 – † 1916), matematik
 Herman Bang (* 1857 – † 1912), spisovateľ a novinár
 Wilhelm Johannsen (* 1857 – † 1927), biológ a botanik
 Vilhelm Hammershøi (* 1864 – † 1916), maliar
 Ejnar Hertzsprung (* 1873 – † 1967), astronóm a chemik
 Johannes Nicolaus Brønsted (* 1879 – † 1947), chemik a umelec
 Niels Bohr (* 1885 – † 1962), fyzik, nositeľ Nobelovej ceny
 Aaron Nimzowitsch (* 1886 – † 1935), dánsky šachista a šachový teoretik lotyšského pôvodu
 Harald August Bohr (* 1887 – † 1951), matematik, brat Nielsa Bohra
 Erich Hecke (* 1887 – † 1947), nemecký matematik
 Carl Theodor Dreyer (* 1889 – † 1968), filmový režisér
 Martinus Thomsen (* 1890 – † 1981), spisovateľ a mystik
 Henrik Carl Peter Dam (* 1895 – † 1976), biochemik a fyziológ
 Kjeld Abell (* 1901 – † 1961), dramatik
 Arne Jacobsen (* 1902 – † 1971), architekt a dizajnér
 Jørn Utzon (* 1918 – † 2008), architekt
 Aage Niels Bohr (* 1922 – † 2009), fyzik, nositeľ Nobelovej ceny, syn Nielsa Bohra
 Link Wray (* 1929 – † 2005), americký rock’n’rollový gitarista, skladateľ a spevák
 Lars von Trier (* 1956), filmový režisér
 Peter Høeg (* 1957), spisovateľ
 Lars Ulrich (* 1963), bubeník a spoluzakladateľ skupiny Metallica
 Michael Laudrup (* 1964), tréner a bývalý futbalista
 Bjørn Lomborg (* 1965), štatistik a politológ
 Mads Mikkelsen (* 1965), herec
 Peter Schmeichel (* 1963), bývalý futbalový brankár
 Helena Christensenová (* 1968), supermodelka
 Thomas Vinterberg (* 1969), filmový režisér
 Kenneth Carlsen (* 1973), bývalý tenista
 Peter Hirsch (* 1979), hokejový brankár
 Michael Krohn-Dehli (* 1983), futbalista
 Aura Dione (* 1985), speváčka
 Nicklas Bendtner (* 1988), futbalista

Partnerské mestá 
  Berlín, Nemecko
  Bratislava, Slovensko
  Marseille, Francúzsko
  Paríž, Francúzsko
  Praha, Česko
  Reykjavík, Island

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka

Zdroj 

 
Hlavné mestá v Európe
Európske hlavné mestá kultúry
Prístavné mestá Baltského mora
Hovedstaden