joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Stať

Stať (z ruského slova staťja = stať ) môže byť:
a) článok (spravidla článok v širšom zmysle, t.j. nielen v novinách a časopisoch, ale aj v zborníkoch a podobne), b) väčší článok, c) väčší odborný článok , pozri článok (časť tlače)
 ucelená (a uzavretá) časť (najmä väčšieho) textového celku, konkrétne spravidla buď kapitola alebo odsek, vrátane napr. heslovej state (čiže heslového odseku) v slovníku či encyklopédii, pozri kapitola, odsek, heslo (slovník)
v hospodárskej úprave lesa v tzv. staťových metódach (sústavách): a) jedna (v strednej Európe väčšinou 20- či 30-ročná) perióda (teda časť) rubnej doby, počas ktorej sa má spravidla vyťažiť (teda vyrúbať) buď vždy rovnaký objem dreva alebo vždy rovnaká plocha (alebo nejaká kombinácia rovnakého objemu a rovnakej plochy) a ktorá z priestorového hľadiska často zodpovedá súboru tzv. oddelení, b) kolónka (rubrika) v generálnom ťažobnom rozvrhu zodpovedajúca jednej tejto perióde, c) osnova (t. j. v podstate súbor spomínaných kolónok resp. periód) jednej rubnej doby , pozri pod staťová sústava

Pozri aj
časová stať (v hospodárskej úprave lesa v tzv. vzorcových metódach určitá časť rubnej doby [napr. od jej polovice do jej konca], pre ktorú je snaha dosiahnuť vyrovnanú ťažbu, t. j. vlastne modernejšia forma vyššie spomínanej state zo staťových metód)

Zdroje
Ulica M. R. Štefánika (Pezinok)

Ulica M. R. Štefánika (staršie názvy pozri nižšie) je ulica v historickom centre mesta Pezinok. Je pomenovaná podľa brigádneho generála, vojnového pilota, astronóma a cestovateľa Milana Rastislava Štefánika.

Na čísle 1 sa nachádza Stará radnica s Mestským múzeom.

Na čísle 4 sa nachádza Kaviakova kúria, v ktorej dnes sídli Malokarpatské múzeum v Pezinku.

Na čísle 9 sa nachádza Petersovská kúria, v minulosti používaná ako Stredné odborné učilište, v ktorej dnes sidli Základná umelecká škola Eugena Suchoňa.

Na čísle 19 sa nachádza obchodný dom Koral s reliéfom Korunovania Panny Márie.

Pri tzv. Farskom kostole sa nachádza Pamätník obetiam 1. svetovej vojny.

Na čísle 40 sa nachádza budova Okresného súdu.

Doložené historické názvy 
Doložené sú tieto historické názvy:
 Hradná alebo Trhová ulica (, 1425 – 1436)
 Trhová ulica (, 1436 – 1767)
 Veľká ulica (, 1767 – 1904)
 Ulica Ferenca Deáka (, , 1904 – 1919)
 Štefániková ulica (1919 – 1955, dodnes hovorovo)
 Ulica V. Širokého (1955 – 1956)
 Ulica 1. mája (1956 – 1958)
 Revolučná ulica (1958 – 1990)

Referencie

Iné projekty 

Ulice v Pezinku
Ulice pomenované podľa Milana Rastislava Štefánika
Cajlanská ulica

Cajlanská ulica je ulica v Pezinku v historickej mestskej časti Cajla a je podľa nej pomenovaná.

Na čísle 7 sa nachádza materská škola s amfiteátrom.

Na čísle 29 sa nachádza Rákociovská kúria.

Na čísle 67 sa nachádza bývalý chudobinec, ktorý bol neskôr obecným úradom obce Cajla. Dnes slúži ako rodinný dom.

Na čísle 88 sa nachádza pobočka Malokarpatskej knižnice v Pezinku.

Na čísle 245 sa nachádza opustený areál bývalých skladov civilnej ochrany Ministerstva vnútra Slovenskej republiky.

Na čísle 247 sa nachádza futbalový štadión Baník futbalového klubu CFK Pezinok-Cajla.

Na čísle 255 sa nachádza Schaubmarov mlyn a Galéria insitného umenia.

Na súpisnom čísle 1842 sa nachádza Kostol Povýšenia svätého Kríža.

Referencie 

Ulice v Pezinku
Maslenica (sviatok)

Maslenica (, , ) je východoslovanský sviatok na hranici zimy a jari, počas týždňa pred pravoslávnym pôstnym obdobím. Pomenovanie sviatku pochádza až z 19. storočia. Má množstvo rôznych názvov, napr. Syrový týždeň (rus. Сырная седмица), posledný deň syrového týždňa - nedeľa alebo Palacinkový deň. Dnes je to posledný týždeň pred Veľkonočným 40-dňovým pôstom v pravosláví.

Charakteristika 
Celý týždeň je sprevádzaný množstvom rituálov spojených s mytológiou. Pôvodne sa týkal najmä pytačiek, spoznávania rodiny nevesty a ženícha a uzavretia manželstva. Každý deň má svoj názov a tradičné povery, rituály spojené s mytológiou: pondelok – stretnutie, utorok – úskoky, streda – skromná streda, štvrtok - hýrenie alebo široký štvrtok, piatok - svokrin večer, sobota - švagrinine posiedky, nedeľa - syropust (tiež masopust, odpust, spoveď, jar, žírna nedeľa, čirka, čierna nedeľa alebo palacinkový deň).

Nedeľa - Maslenica je vyvrcholením celého syrového týždňa. Do nedele sa údajne musia zjesť všetky zásoby masla z minulého roka. V nedeľu sa blízki prosia o odpustenie dlhov a priestupkov z minulého roka, večer sa spomínajú a uctievajú mŕtvi predkovia, spália sa zvyšky sviatočného jedla z celého týždňa, dôkladne sa umyje všetok riad, vykonáva sa očistný kúpeľ, na koniec dňa je rituálne upálená veľká slamená "baba" žltej farby - Maslenica (podobne ako u západných Slovanov upálenie Moreny) a jej popol je rozptýlený po poliach.

Sviatok je spojený s tradičným jarmokom, sánkovaním, zábavou, návštevami rodiny a známych, pečením a jedením koláčov a palaciniek na všetky možné spôsoby.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 http://sila-mesta.ru/russia/maslenitsa-istoriya-prazdnika-traditsii-i-obychai/

Slovanské sviatky
Kultúra v Rusku
Kultúra na Ukrajine
Kultúra v Bielorusku
Kupeckého ulica (Pezinok)

Kupeckého ulica (v minulosti Kozia ulica) je ulica v Pezinku. Je pomenovaná podľa uhorského barokového maliara Jána Kupeckého, ktorý sa narodil v dome na tejto ulici.

Na čísle 2 sa nachádza bývalý Hostinec Lipár, ktorého v budúcnosti má nahradiť nový bytový dom.

Čísla domov 13 až 27 sa nachádzajú v celku, ktorý sa volá Habánsky dvor.

Na čísle 39 sa nachádza rodný dom Jána Kupeckého, ktorý je v súčasnosti múzeom.

V strede ulice sa nachádza mestské  trhovisko a na parkovisku pri trhovisku sa nachádza drobná náboženská stavba Božia muka.

Na čísle 79 sa nachádza základná škola.

Referencie

Ulice v Pezinku
Jordan Peterson

Jordan Bernt Peterson (* 12. jún 1962,  Edmonton, Alberta, Kanada) je kanadský klinický psychológ, profesor psychológie na University of Toronto, rečník a spisovateľ. Špecializuje sa na abnormálnu, sociálnu a psychológiu osobnosti so zameraním sa na psychológiu náboženstva, ideologickú vieru, hodnotenie a zlepšenie osobnosti a pracovného výkonu.

Životopis 
Študoval na University of Alberta a McGill University. Na McGill ostal ako postdoktorandský pracovník od 1991 do 1993, pričom neskôr prešiel na Harvard University, kde pracoval ako asistent a potom ako profesor (associate professor) na oddelení psychológie. V roku 1998 sa presťahoval späť do Kanady, kde sa stal členom fakulty psychológie na University of Toronto, kde je od roku 2019 profesorom.

Jeho prvá kniha Maps of Meaning: The Architecture of Belief, publikovaná v 1999, preskúmala niekoľko akademických oborov s cieľom opísať štruktúru systémov pre vieru a mýty, ich úlohu v regulácii emócii, vytváranie zmyslu a niekoľko ďalších tém ako motivácia pre genocídu. Jeho druhá kniha, 12 Rules for Life: An Antidote to Chaos, bola vydaná v januári 2018, v októbri 2018 vyšla kniha aj v slovenskom jazyku pod názvom 12 pravidiel pre život: Liek na chaos.

V roku 2016 publikoval sériu videí na YouTube, ktoré kritizovali politickú korektnosť a kanadský zákon C-16. Zákon zakázal diskrimináciu na základe genderovej identity, čo Peterson charakterizoval ako úvod pre vynútený prejav () v práve. To mu prinieslo mediálnu pozornosť a s tým aj podporu a kritiku.

Bibliografia 
 Peterson, Jordan B.: Maps of Meaning: The Architecture of Belief, Routledge, 1999, ISBN 978-0-415-92222-7.
 Peterson, Jordan B.: 12 Rules for Life: An Antidote to Chaos, Penguin Random House, 2018, ISBN 978-0-345-81602-3.

Vydania v slovenčine 
  12 pravidiel pre život, Liek na chaos, Tatran, 2018, ISBN 978-80-222-0948-9.
  Za hranicou poriadku, Tatran, 2022, ISBN 978-80-222-1260-1.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka
 Oficiálny kanál na YouTube
 Oficiálna stránka na Twitteri  
 Oficiálna stránka na Facebooku

Zdroj 

Kanadskí spisovatelia
Kanadskí psychológovia
Absolventi McGill University
Absolventi University of Alberta
Vyučujúci na University of Toronto
Vyučujúci na Harvard University
Osobnosti z Edmontonu
Kanadskí vysokoškolskí pedagógovia
Argeiadas

Argeiadas (Argeiadas) bol grécky sochár v 5. storočí pred Kr.     
 
Argeiadas, syn a žiak slávneho sochára (bronziara) Hagelada z Argu, tvoril v 1. polovici 5. stor. pred Kr. Z jeho  tvorby sa nezachovalo nič, známa je len jeho signatúra na jednom bloku z podstavca (na druhom bloku sprava), ktorý bol súčasťou základne zo súsošia (alebo niekoľkých sôch) objavenej pri juhovýchodnom rohu Diovho chrámu v Olympii. Táto základňa pôvodne pozostávala z troch vrstiev. Spodnú a strednú časť z tufu pokrýval podstavec z parského mramoru (z piatich blokov), 3,905 m dlhý, 0,32 m vysoký a 0,96 m široký. Podľa nápisov (dnes už značne poškodených), zaznamenaných na troch miestach prednej strany podstavca, bol kedysi základňou sochárskych diel, ktoré boli votívnymi darmi Diovi od istého Praxitela (v roku 485 pred Kr. zrejme spolu s Glaukom odišiel z Kamariny):

- epigram v starogréčtine
Na pôvodných sochárskych prácach týchto diel spolu s Argeiadom pracovali aj sochári (bronziari) Atótos, Asópodóros a Athanodóros.Nápisy na podstavci sú datované do prelomu 6. a 5. stor. pred Kr., to aj preto, lebo Kamarina bola okolo roku 485 pred Kr. na rozkaz tyrana Gelóna zničená (nápisy sa teda museli vytesať ešte pred touto udalosťou).

Referencie a bibliografia 

 
Sochári starovekého Grécka
Gábor Grendel

Mgr. Gábor Grendel (* 15. júl 1980, Bratislava) je slovenský politik a bývalý novinár, v súčasnosti podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky a poslanec za stranu NOVA, ktorej bol medzi rokmi 20172019 predsedom.

Životopis 
Gábor Grendel sa narodil 15. júla 1980 v Bratislave. Jeho otcom bol Lajos Grendel, významný predstaviteľ maďarskej literatúry na Slovensku.

Pôsobenie v médiách 
Gábor Grendel vyštudoval žurnalistiku. Pracoval v denníku Új Szó, rádiu Twist, televíziách TA3 a Markíza. Po tom, čo dvanásť rokov moderoval politické relácie a pracoval ako redaktor hlavnej spravodajskej relácie "Televízne noviny" v Markíze, sa v roku 2010 stal hovorcom ministra vnútra Daniela Lipšica, ktorý bol vtedy podpredsedom KDH.

Politické pôsobenie

Poslanec Národnej rady (2016-2020) 
Do Národnej rady SR kandidoval vo voľbách v roku 2016 z 15. miesta kandidátky OĽaNO a NOVA. So ziskom 14 479 platných prednostných hlasov sa posunul na 11. miesto. V Národnej rade SR bol členom poslaneckého klubu OĽaNO, predsedom Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS a členom Výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť.

Poslanec Národnej rady (2020-2024)

Vo voľbách v roku 2020 kandidoval do Národnej rady opäť na kandidátke OĽANO, zo 148. miesta ako jeden zo šiestich členov NOVA, a získal 131 866 hlasov. 

Momentálne pôsobí ako podpredseda NR SR a taktiež je členom Výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť.

Strana NOVA 
Gábor Grendel bol 3. júna 2017 zvolený za predsedu strany NOVA. 13. februára 2019 rezignoval na funkciu predsedu, dôvodom sú odlišné predstavy o strategických krokoch hnutia. 

V máji 2021 Grendel spolu s ďalšími poslancami v Klube priateľov Tibetu poslali gratulačný list novozvolenému premiérovi tibetskej exilovej vlády Penpovi Tseringovi.

Referencie

Externé odkazy 
Gábor Grendel – poslanecký profil na webe Národnej rady SR

Slovenskí politici
Politici NOVA
Politici OĽaNO
Poslanci NR SR (2016 – 2020)
Poslanci NR SR (2020 – 2024)
Predsedovia slovenských politických strán
Zamestnanci Markízy v politike
Vít Koziak

Vít Koziak (* 11. jún 1974, Michalovce) je slovenský diplomat, ktorý od 5. septembra 2018 pôsobí ako mimoriadny a splnomocnený veľvyslanec Slovenskej republiky v Kanade.

Štúdium 
V rokoch 19921997 absolvoval magisterské štúdium v odbore história – anglický jazyk a literatúra na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave a v rokoch 19971999 dvojročné postgraduálne štúdium na Inštitúte medzinárodných vzťahov pri Katedre medzinárodného práva a medzinárodných vzťahov Právnickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave. Postgraduálne študoval tiež na Centre d’études européennes de l’Institut international d’administration publique v Štrasburgu (2001) a na University of Oxford (20012002).

Profesijná kariéra 
V rokoch 19992003 pracoval na Odbore západnej Európy a severnej Ameriky Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky (MZV SR). Od júla 2003 do augusta 2007 bol tretím tajomníkom veľvyslanectva SR v Paríži, kde boli jeho primárnou oblasťou záujmu európske záležitosti.

V rokoch 20072009 pôsobil na MZV SR ako tajomník Sekcie medzinárodných organizácii a rozvojovej pomoci, ktorá bola v roku 2008 pretransformovaná na Sekciu globálnych výziev, ľudských práv, Organizácie Spojených národov a ostatných medzinárodných organizácií. Od júla 2009 do júla 2013 zastával funkciu prvého tajomníka veľvyslanectva SR vo Washingtone, kde sa venoval primárne ekonomickej diplomacii a americko-slovenským obchodným vzťahom.

Od augusta 2013 do augusta 2018 pôsobil v Kancelárii prezidenta SR Andreja Kisku, kde zastával funkciu zástupcu riaditeľa (august 2013jún 2015) a riaditeľa Odboru zahraničnej politiky (júl 2015august 2018, v období júla až septembra 2014 úradujúci riaditeľ odboru). 5. septembra 2018 nastúpil do funkcie mimoriadneho a splnomocneného veľvyslanca SR v Kanade.

Referencie 

Slovenskí diplomati
Veľvyslanci Slovenska v Kanade
Absolventi Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Osobnosti z Michaloviec
The Gang

The Gang je päťčlenná hardrocková kapela z Bratislavy.

História 
The Gang je hard rocková kapela z Bratislavy, ktorú v roku 2013 založili dvaja bratia, bubeník Marek Kudzbel a basgitarista Tomáš Kudzbel. O rok neskôr sa k nim pripojil klasicky vyučený klávesák Igor Mikluššák. Gitaristom sa v roku 2016 stal známy slovenský gitarista Vadim Bušovský a hlavný spev prebrala mladá a talentovaná speváčka Dorota Dutková, ktorej výnimočný hlas zaujal porotcov v súťaži kapiel Rocková maturita 2016, kde kapela vybojovala tretie miesto. Prvým veľkým úspechom kapely bolo vydanie rovnomenného debutového albumu koncom roka 2017. Album získal veľmi kladné hodnotenia nie len doma ale aj v zahraničí. Kapela si ďalej začala získavať svojich fanúšikov na Slovensku a v Česku, kde sa premiérovo predstavila účasťou v medzinárodnej súťaži kapiel Líheň 2018, kde dosiahla krásne druhé miesto. Kapela vystúpila na viacerých festivaloch, napr. Topfest či Tanec Slnka na Slovensku a na Dočesnej v Čechách. Tiež vystúpila aj v legendárnej pražskej Lucerne v rámci Česko-slovenského beat festivalu. Zatiaľ najväčším úspechom kapely je získanie dvoch ocenení: „Kapela roka 2018“ v CzechParáde na TV REBEL a „Album roka 2018“ udelený Zväzom autorov a interpretov za debutový album. Kapela bola na základe toho pozvaná do televíznej relácie Neskoro večer.

Štýlom kapely je zmes hardrockových koreňov, kombinovaná s moderným zvukom a čírou energiou, čo vytvára výbušný, intenzívny a dynamický zvuk. Kapela nasleduje dedičstvo hardrockových legiend 20. storočia.

Členovia 
 Dorota Dutková – spev
 Vadim Bušovský – gitara, vokály
 Igor Mikluššák – klávesy
 Tomáš Kudzbel – basgitara, vokály
 Marek Kudzbel – bicie, vokály

Diskografia 
 2014 – Let It Rock (EP)
 2017 – The Gang
 2019 – Let's Get High Together

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálne webové stránky

Slovenské hardrockové hudobné skupiny
Hudobné skupiny z 2013
Psychiatrická nemocnica Philippa Pinela

Psychiatrická nemocnica Philippa Pinela je psychiatrická nemocnica v Pezinku v mestskej časti Cajla, ktorá sa nachádza na adrese Malacká cesta číslo 63. Pred jej areálom sa nachádza zastávka s parkoviskom a v jej areáli sa nachádza už nefunkčná fontána, futbalové ihrisko, tenisový kurt a Kaplnka svätého Lukáša. Pri tenisovom kurte a futbalovom ihrisku sa nachádza zvonica.

V minulosti boli jej súčasťou aj budovy, v ktorých sa nachádzali bývalé antimónové bane, a ktoré sa nachádzali na mieste bývalej fabriky na výrobu kyseliny sírovej. V strede areálu sa nachádza bývalá vila riaditeľstva antimónových baní. Po roku 1938 boli budovy prerobené na ženské oddelenie psychiatrie. V osemdesiatych rokoch sa budovy prestali používať a ostali opustené. Keď bola ešte vhodná statika budov, tak ju používali hráči airsoftu, ale teraz lákajú asociálov, nadšencov opustených miest a lovcov duchov.

Referencie

Externé odkazy
 oficiálna stránka nemocnice

Nemocnice na Slovensku
Stavby v Pezinku
Psychiatria na Slovensku
Psychiatrické nemocnice
Pezinské kultúrne centrum

Pezinské kultúrne centrum alebo Dom kultúry Pezinok je kultúrny dom v meste Pezinok, ktorý sa nachádza na Holubyho ulici číslo 42. 

Kino kultúrneho domu bolo slávnostne otvorené dňa 16. februára 1990 festivalom FFP Zima 1990 filmom Obyčajný špás a nahradilo pôvodné, dnes už neexistujúce Kino Zora, ktoré ukončilo svoju prevádzku filmom Pod hrozbou smrti. Vo vnútri sa nachádza Malá sála, Veľká sála označovaná aj ako Kinosála a na poschodí sa nachádza Spoločenská sála. V budove sídli TV Pezinok, reštaurácia a pizzeria Lalia, cestovná kancelária Seneca Tours a ďalšie firmy.

Kino
Veľká sála alebo Kinosála sa využíva sa na premietanie filmov, ale aj na divadelné predstavenia, koncerty a iné druhy kultúrnych podujatí.

Kino ma kapacitu 425 miest a od roku 2012 je po modernizácii možnosť premietania filmov v 3D a so zvukom Dolby Surround 7.1.

Premieta sa 6 dní v týždni okrem pondelka vždy o 19:30, cez víkendy aj s detskými predstaveniami o 17:00.

Amfiteáter

Amfiteáter (hovorovo Amfík) sa nachádza na Cajlanskej ulici číslo 7 v pezinskej mestskej časti Cajla. Využíva sa ako letné kino Pezinského kultúrneho centra, ale aj na koncerty a iné kultúrne podujatia. Filmy sa tu premietajú vždy o 21:15, v mesiaci august už o 21:00. Od roku 2017 sa filmy na amfiteátri premietajú v sedemkanálovom zvuku.

V rokoch 1976 a 1977 sa tu konal festival Koncert mladosti.

Referencie

Externé odkazy
 oficiálna stránka kultúrneho centra
 Kino DK Pezinok

Stavby v Pezinku
Odsek

Odsek môže byť:
 (obyčajne graficky zreteľne vyznačená) časť nejakého textu, pozri odsek (typografia)
 v práve: označená (očíslovaná) časť paragrafu alebo článku zákona, pozri odsek (právo)
 zriedkavo: obdobie, úsek, pozri časový úsek

Pozri aj 
 paragraf
 úsek

Referencie
Odsek (právo)

Odsek (skratka ods.) alebo staršie alinea je označená (očíslovaná) časť paragrafu alebo článku zákona.

Podľa legislatívnych pravidiel tvorby zákonov Národnej rady Slovenskej republiky sa zákon člení na paragrafy a ústavný zákon na články a tie sa ďalej môžu členiť na odseky. Odseky sa na začiatku označujú arabskými číslicami bez bodky v zátvorkách, napr. (1), (2), (3) atď. Pri odkazovaní na právny predpis sa však odsek uvádza bez zátvorky (napr. § 1 ods. 1 zákona o Policajnom zbore), pričom ak sa citujú v priamom spojení s paragrafom alebo článkom, ku ktorému patria, označujú sa skratkou ods. (napr. § 7 ods. 2), inak sa vždy vypisuje odsek.

Odseky sa môžu ďalej členiť na pododseky, ktoré sa zase označujú malými písmenami abecedy s okrúhlou zátvorkou za písmenom (s výnimkou písmen zložených z dvoch písmen, napr. ch, dz, dž, a písmen s diakritickými znamienkami, napr. á, ä, č), napr. a), b), c) atď., a pri ďalšom členení arabskými číslicami s bodkou, t. j. bodmi, napr. 1., 2., 3. atď.

Odlišná je úprava novely zákona. Tá sa člení na články, ktoré sa označujú rímskou číslicou bez bodky, napr. čl. I, čl. II. Jednotlivé zmeny alebo doplnenia pôvodného zákona sa uvádzajú v čl. I (príp. v inom článku, ak sa novelou priamo novelizuje viac zákonov) a označujú sa arabskými číslicami s bodmi, t. j. bodmi (okrem prípadu, ak ide len o jednu zmenu alebo o jedno doplnenie, kedy delenie na body ani nie je potrebné), pričom takýto článok sa nečlení na odseky ani na písmená. Novela môže nahradiť pôvodný odsek ako celok (napr. V § 3 odsek 1 znie: ...), doplniť pôvodný paragraf ďalším odsekom (napr. § 4 sa dopĺňa odsekmi 3 a 4, ktoré znejú: ...) alebo vložiť nový odsek medzi pôvodné odseky a zmeniť tak pôvodné číslovanie odsekov (napr. V § 5 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie: ... Doterajší odsek 3 sa označuje ako odsek 4).

Referencie 

Právnicke pojmy
Artis Omnis

Artis Omnis je slovenské knižné vydavateľstvo založené v roku 2002. Zameriava sa výlučne na slovenskú tvorbu mnohých žánrov. Vydáva trilery, fantasy, sci-fi, horor, ženské romány, poéziu, populárno-náučné publikácie a knihy pre deti. Vydavateľstvo sídli v Žiline. Na jeho čele stojí manželský pár Ivan Harman a Andrea Harmanová.

Distribúciu zabezpečujú knižné distribúcie Pemic (aj do Česka), IKAR, Partner Technic, Zaex, Don Bosco. Knihy sa predávajú najmä v sieťach Martinus, Panta Rhei, Artforum, Brloh, Funtastic, vo viacerých menších kníhkupectvách a v internetových kníhkupectvách (napríklad martinus.sk, Gorila.sk).
Ako jednu z cien Martinus Ceny Fantázie udeľuje vydavateľstvo Cenu Béla. Získava ju autor najlepšej hororovej poviedky v danom ročníku súťaže.

Edície 
 Kvety vášne
 MARGO
 Žilinská brána
 Jojo
 Orbis

Ocenenia 
 2013 - Cena Drak za vydavateľskú činnosť a podporu mladých SF autorov

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky
 Rozhovor s Andreou Harmanovou

Vydavateľstvá na Slovensku
Organizácie založené v 2002
FK Žalgiris

FK Žalgiris je litovský futbalový klub pochádzajúci zo mesta Vilnius. 

Bol oficiálne založený v roku 1947 ako Dinamo. Momentálne (marec 2019) je účastníkom najvyššej domácej súťaže s názvom A lyga. Domáce zápasy hráva na štadióne LFF stadionas, ktorý má kapacitu 5 000 miest. Hlavnými farbami klubu sú zelená a biela.

Bývalé názvy klubu
1947 – Dinamo
1948 – Spartakas
1962 – Žalgiris
1993 – Žalgiris-EBSW
1995 – FK Žalgiris
2009 – VMFD Žalgiris
2015 – FK Žalgiris

Úspechy

Domáce
A lyga
1. miesto (10): 1991, 1992, 1999, 2013, 2014, 2015, 2016, 2020, 2021, 2022
2. miesto (12): 1990, 1994, 1995, 1997, 1998, 2000, 2010, 2011, 2012, 2017, 2018, 2019
Litovský pohár
Víťaz (14): 1991, 1993, 1994, 1997, 2003, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016 (v), 2016 (o), 2018, 2021, 2022
Finalista (6): 1990, 1992, 1995, 2000, 2001, 2017
Litovský superpohár
Víťaz (7): 2003, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2020
Finalista (3): 2019, 2021, 2022

Sezóny

Bývalí tréneri
  Mindaugas Čepas (2008 – 2009)
  Igoris Pankratjevas (2009 – 2010)
  Vitalijus Stankevičius (2011 – 2011)
  Damir Petravić (2012 – 2012)
  Marek Zub (2012 – 2014)
  Valdas Dambrauskas (2014 – 2017)
  Aleksandr Brazevič (2017)
  Aurelijus Skarbalius (2017 – 2018)
  Valdas Urbonas (2018 – 2019)
  Marek Zub (2019) 
  João Luís Martins (2019)
  Aliaksei Baga (2020)
  Vladimir Čeburin (2021 –)

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka klubu
 Oficiálna stránka alyga.lt

Litovské futbalové kluby
Futbalové kluby založené v 1947
Šport vo Vilniuse
FK Riteriai

FK Riteriai je litovský futbalový klub pochádzajúci zo mesta Vilnius.

Bol oficiálne založený v roku 2005 ako Trakai. Momentálne (marec 2019) je účastníkom najvyššej domácej súťaže s názvom A lyga. Domáce zápasy hráva na štadióne LFF stadionas, ktorý má kapacitu 5 000 miest. Hlavnými farbami klubu sú žltá a modrá.

Bývalé názvy klubu
2005 – Trakai
2019 – Riteriai

Úspechy

Domáce
A lyga
2. miesto (2): 2015, 2016

Litovský pohár
Finalista (1): 2015/16
Litovský superpohár
Finalista (2): 2016, 2017

Sezóny

Slávni hráči 
  Tomas Švedkauskas (2018–2019)
  Dinijar Rinatovič Biľaletdinov (2017–2018)

Bývalí tréneri
  Edgaras Jankauskas (2014)
  Virmantas Lemežis (2014)
  Valdas Urbonas (2015 – 2016)
  Albert Ribak (2016)
  Serhij Kovaljec (2016 – 2017)
  Oleg Vasiljenko (2017 – 2018)
  Virmantas Lemežis (2018)
  José Antonio Vicuna (2018)
  Albert Ribak (2018)
  Aurelijus Skarbalius (2018 – 2019)
  Albert Ribak (2019)
  Mindaugas Čepas (2020)
  Tommi Pikkarainen (2020)
  Miguel Moreira (2021)
  Glenn Ståhl, (2022)
  Pablo Villar, (2022–..)

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka klubu
 Oficiálna stránka alyga.lt

Litovské futbalové kluby
Futbalové kluby založené v 2005
Šport vo Vilniuse
FK Panevėžys

FK Panevėžys je litovský futbalový klub pochádzajúci zo mesta Panevėžys.

Bol oficiálne založený v roku 2015. Momentálne (marec 2019) je účastníkom najvyššej domácej súťaže s názvom A lyga. Domáce zápasy hráva na štadióne Aukštaitijos stadionas, ktorý má kapacitu 4 000 miest. Hlavnými farbami klubu sú červená a modrá.

Úspechy

Domáce
Pirma lyga
1. miesto (1): 2018
Litovský pohár
Víťaz (1): 2020.
Finalista (0):
Litovský superpohár
Víťaz (1): 2021
Finalista (0):

Sezóny

Bývalí tréneri
  Virginijus Liubšys (2015–2017)
  Mantas Savėnas (2017) 
  Albertas Klimavičius (2017)
  Alexandru Curteian (2018–2019)
  João Luís Martins (2020–2021)
  Valdas Urbonas (od decembra 2021– 11 septembra 2022)
  Gino Lettieri (2022–)

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka klubu
 Oficiálna stránka alyga.lt

Litovské futbalové kluby
Futbalové kluby založené v 2015
FK Kauno Žalgiris

FK Kauno Žalgiris je litovský futbalový klub pochádzajúci zo mesta Kaunas.

Bol oficiálne založený v roku 2004 ako Spyris. Momentálne (marec 2019) je účastníkom najvyššej domácej súťaže s názvom A lyga. Domáce zápasy hráva na štadióne NFA stadionas, ktorý má kapacitu 1 000 miest. Hlavnými farbami klubu sú zelená a biela.

Bývalé názvy klubu
2004 – FK Spyris
2015 – FK Kauno Žalgiris

Úspechy

Domáce
A lyga
3. miesto (2): 2020, 2021

Sezóny

FK Kauno Žalgiris v európskych súťažiach

Bývalí tréneri
  Laimis Bičkauskas (2013 – 2016)
  Vitalijus Stankevičius (2017) 
  Laimis Bičkauskas/ Ignas Dedura / Andrius Velička (2017)  
  Johnatan McKinstry (2017) 
  Mindaugas Čepas (2017 – 2019) 
  Rokas Garastas (od 1 decembera 2019)

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka klubu
 Oficiálna stránka alyga.lt

Litovské futbalové kluby
Futbalové kluby založené v 2004
Šport v Kaunase
More jasu

More jasu (do roku 1991: more Jasu; po latinsky Mare Serenitatis) je mesačné more kruhovitého tvaru rozkladajúce sa na privrátenej strane Mesiaca, východne od Mare Imbrium (Mora dažďov) a severozápadne od Mare Tranquillitatis (Mora pokoja). Má rozlohu cca. 303 000 km².  V jeho východnej časti sú rozľahlé systémy morských chrbtov, na severovýchodnom okraji pri hraniciach s Lacus Somniorum (Jazerom snov) leží veľký kráter Posidonius. Vnútri mora ležia napr. krátery Bessel, Linné, Sarabhai, Deseilligny, Borel, Finsch alebo Bobillier. Najväčší z nich je Bessel o priemere 16 km.

Expedície 
 V roku 1972 pristál v údolí Taurus-Littrow lunárny modul Challenger americkej misie Apollo 17 s astronautmi Eugenom A. Cernanom a Harrisonom Schmittom.
 Vo východnej časti Mora jasu pristála 15. januára 1973 sovietska sonda Luna 21 (v krátera Le Monnier), ktorá tu vyložila mesačné pojazdné laboratórium Lunochod 2. Ten prešiel po povrchu celkovo 37 km.
Kozmická sonda izraelskej spoločnosti SpaceIL Be-rešit mala naplánované pristátie v Mori jasu, ale pre poruchu v pristávacej sekvencii 11. apríla 2019 narazila na povrch.

More jasu v kultúre 
 Mare Serenitatis je spomenuté vo vedeckej poviedke „Hliadka“ (anglicky The Sentinel) britského spisovateľa Arthura C. Clarka.
 Mare Serenitatis je miestom, kde stálo Mesačné kráľovstvo v modernom anime Sailor Moon, ktorého kráľovnou bola Serenity.

Referencie

Literatúra

Pozri aj 
 Zoznam mesačných morí

Externé odkazy 

 Mare Serenitatis, Gazetteer of Planetary Nomenclature, IAU, USGS, NASA  
 Mare Serenitatis, NASA.gov 
 
Moria na Mesiaci
Alexandr Leonovič Kemurdžian

Alexandr Leonovič Kemurdžian (* 4. október 1921, Vladikavkaz – † 24. február 2003, Petrohrad) bol sovietsky konštruktér, zakladateľ vedeckej školy kozmickej dopravy, tvorca prvých planetárnych roverov, mesačných vozidiel Lunochod. Doktor technických vied (1971), profesor (1977), laureát Leninovej ceny (1973).

Život 
Kemurdžian sa narodil v roku 1921 do arménskej rodiny vo Vladikavkaze, kde sa zrovna nachádzali jeho rodičia počas občianskej vojny. Väčšinu detstva prežil v Baku. V roku 1940 začal študovať v Moskve na Baumanovej vyššej technickej škole. V roku 1942 sa prihlásil ako dobrovoľník do červenej armády. Bojoval v druhej svetovej vojne ako letec. V rokoch 1943 - 1945 sa zúčastnil viacerých bojových operácií od bitky pri Kursku po boje v Pomoransku.

V roku 1951 ukončil štúdium na Dopravnej fakulte Moskovskej štátnej technickej univerzity N. Baumana a a nastúpil na miesto vo VNII-100 (VNIITransmaš) v Leningrade.

V roku 1959 bol menovaný za vedúceho oddelenia nových princípov pohybu. Zaoberal sa tvorbou vzduchových vankúšov a vznášadiel, vrátane vojenského vznášadla známeho pod krycím označením Objekt 760.

V rokoch 1963 - 1973 viedol Kemurdžian vývoj a konštrukciu samohybného automatického podvozku autonómnych mesačných sond. Pod jeho vedením sa vytvorili základy navrhovania planetárnych sond ako robotických kozmických vozidiel (roverov) a vznikli prvé planetárne rovery na svete, pre misie Lunochod, ako aj rover pre misiu na satelit Marsu Fobos.

Účastnil sa na likvidácií havárie Černobyľskej jadrovej elektrárne. Jeho úlohou bolo zhodnotiť pracovné podmienky dopravných prostriedkov na mieste likvidácie havárie. Na základe skúseností získaných pri prácach na planétových roveroch bol v krátkom čase vytvorený diaľkovo riadený špecializovaný dopravný robot STR-1, ktorý poskytol pri likvidácii havárie značnú pomoc. Dva tieto roboty sa podieľali na odpratávaní trosiek a odstránení viac ako 90 ton rádioaktívnych materiálov.

Zomrel v roku 2003 v Petrohrade. Bol pochovaný na Smolenskskom arménskom cintoríne na ostrove Dekabristov v Petrohrade.

Referencie

Zdroj 

Sovietski konštruktéri
Arménski konštruktéri
Ruskí konštruktéri
Osobnosti z Vladikavkazu
Kveta Horváthová

Kveta Horváthová, rod. Kmotorková (* 18. december 1976, Bánovce nad Bebravou) je slovenská moderátorka, známa najmä z TV Markíza.

V 18. rokoch preukázala svoje moderátorské schopnosti v mládežníckej relácii Crn crn. Svoju profesionálnu kariéru odštartovala ako moderátorka v STV, neskôr sa začala objavovať v TV Markíza. Počas svojho pôsobenia v nej si prešla mnohými reláciami ako Teleráno, Doma s Markízou a po boku Vila Rozborila moderovala aj tanečnú šou Bailando.

Filmografia

Filmy 
 1990: Čo dievčatká nevedia

TV seriály 
 2018: Kuchyňa

Hosť 
 1995: Štúdio kontakt
 1995: Vitajte doma!
 1995: Crn crn
 1996: Teleráno
 1998: Vitajte!
 2000: Je to možné?
 2001: Cestoviny
 2003: Deň otovrených dverí 2003
 2003: Slávici na ulici
 2005: Opposite Sex
 2007: Chilli
 2007: Zmenáreň
 2008: Reflex
 2008: Dámsky magazín STV
 2011: Let's Silvester 2011
 2011: Farma
 2014: Kredenc
 2015: Šťastné a veselé Vianoce s Markízou
 2016: Tvoja tvár znie povedome
 2016: Deň otvorených dverí 2016
 2018: Deň otvorených dverí 2018
 2019: OTO 19. ročník

Referencie

Externé odkazy 
 
 

Slovenskí televízni moderátori
Osobnosti z Bánoviec nad Bebravou
Brilantná modrá FCF

Brilantná modrá FCF označovaná aj žiarivá modrá FCF je modré triarylamínové farbivo. Je známa aj pod E číslom E 133. Je to modrý prášok, ktorý je rozpustný vo vode. Modrá farba je spôsobená tým, že táto zlúčenina pohlcuje najviac svetla okolo 628 nm, a preto odráža viac svetla s vyššou frekvenciou – modré svetlo. Niekedy sa mieša s tartrazínom (E 102) na namiešanie rôznych odtieňov zelenej.

Výroba 
Vyrába sa kondenzáciou kyseliny 2-formylbenzénsulfónovej a vhodného anilínu s následnou oxidáciou.

Zväčša sa pripravuje ako dvojsodná soľ. Existuje taktiež jej dvojamónna, dvojdraselná, vápennáta soľ, ktorá sa taktiež môže použiť ako prídavná látka do potravín.

Využitie 
Používa sa na farbenie potravinových výrobkov, ako napríklad cukrová vata, zmrzlina, mliečne produkty, výrobky s čučoriedkovými príchuťami, rôzne sladkosti, nealkoholické aj alkoholické nápoje. Z alkoholických nápojov je to najmä likér modré curacao. Takisto sa týmto farbivom farbia aj kozmetické a hygienické výrobky, ako šampóny, ústne vody (napr. Listerine), mydlá a iné.

Môže sa taktiež použiť na zafarbenie vody, pri skúmaní jej pohybu a distribúcie v pôde.

Zdravie a bezpečnosť 
Pri prechode cez tráviacu sústavu sa vstrebáva toto farbivo len veľmi slabo, pričom 95 % sa vylúči v stolici. Z jazyka alebo oholenej kože sa dokáže vstrebať rovno do krvi.

Referencie 
Potravinárske farbivá
Potravinárske aditíva
Anilíny
Benzénsulfonáty
133
Triarylmetánové farbivá
Aktuality.sk

Aktuality.sk je v súčasnosti internetový spravodajský portál pôsobiaci na Slovensku. 

Jeho súčasným vlastníkom je spoločnosť Ringier Axel Springer a šéfredaktorom Peter Bárdy, ktorý v roku 2008 nastúpil na pozíciu šéfredaktora v Žiline. Po prevzatí vydavateľom Ringier Axel Springer v roku 2015 prebudoval redakciu. Redaktorom portálu sa stal aj investigatívny novinár Ján Kuciak, ktorého spolu so snúbenicou Martinou Kušnírovou zavraždili 21. februára 2018 v dome vo Veľkej Mači.

Medzi známejších autorov portálu patria napríklad aj:

 Marek Vagovič
 Dag Daniš

Ocenenie 
Premio Ischia internazionale di giornalismo (2018)

Referencie

Externé odkazy 
 Internetové stránky portálu

Slovenské webové periodiká
Slovenské webové portály
Golianova (Banská Bystrica)

Golianova ulica je ulica v banskobystrickej  v mestskej časti Uhlisko, na rovnomennom sídlisku. Spája sa s ulicami Cesta k Smrečine, Bellušova, Mičinská cesta, Na uhlisku, Družstevná, Jesenského, Na Starej tehelni a 9.mája. Cez most prechádza ponad rieku Hron. Ulica nesie meno po Jánovi Golianovi, slovenskom generálovi a organizátorovi SNP.

Budovy, miesta a inštitúcie 
 Golianova 1 – vchod do predajne COOP Jednota, aj keď samotný obchod leží na adrese Mičinská cesta 8
 Golianova 8 – základná škola

Galéria

Referencie 

Ulice v Banskej Bystrici
Uhlisko (Banská Bystrica)
Bruno Ganz

Bruno Ganz (* 22. marec 1941, Zürich, Švajčiarsko† 16. február 2019, Zürich) bol švajčiarsky herec.

Prielomom v jeho kariére bol film Wima Wendersa Nebo nad Berlínom (Der Himmel über Berlin ) z roku 1987, kde hral úlohu anjela, ktorý založil jeho medzinárodnú slávu. 

Preslávil sa však predovšetkým rolou Adolfa Hitlera v historickej snímke Pád tretej ríše (Der Untergang) z roku 2004, za ktorú bol nominovaný na Európsku filmovú cenu. Ním stvárnený Hitlerov záchvat v bunkri na konci vojny sa stal základom mnohých vírusových kampaní a paródii po celom svete. V neskorších rokoch hral významné úlohy vo filmoch Předčítač (The Reader, 2008) alebo Baader Meinhof Komplex (2008). Oba boli nominované na Oscara.

Roku 2010 získal Európsku filmovú cenu za celoživotné dielo.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 
 
 Životopis v New York Times
 Encyklopedické zdroje na Answers.com

Zdroj 
  

Švajčiarski herci
Nositelia Radu čestnej légie
Osobnosti z Zürichu
Kyselina hipurová

Kyselina hipurová alebo kyselina hippurová (obidva tvary sú správne) je karboxylová kyselina. Tvorí rombické kryštály, ktoré sú dobre rozpustné vo vode. Prirodzene sa nachádza v moči, jej hladiny sa zvyšujú pri konzumácii jedál alebo nápojov, ktoré v sebe obsahujú fenolové deriváty, ako napríklad ovocné džúsy, čaje alebo vína. Veľmi vysoké hladiny môžu naznačovať aj otravu toluénom (pozri mechanizmus vzniku nižšie), ale presnosť určenia otravy pomocou takýchto hodnôt je prinajmenšom otázna, pretože hladiny tejto kyseliny môžu ovplyvniť aj mnohé iné faktory. Názov pochádza zo spojenia gréckych slov ἵππος (hippos = kôň) a οὖρον (ouron = moč).

Výroba 
Priemyselne sa vyrába acyláciou glycínu s benzoylchloridom.

Biosyntéza v tele 
V tele vzniká ako jeden z produktov metabolizmu kyseliny benzoovej pomocou priamej acyláciu glycínu s kyselinou benzoovou. Kyselina benzoová v tele vzniká metabolizmom už predtým spomínaných fenolových derivátov (napríklad v jedle), alebo aj niektorých iných zlúčenín, ako napríklad toluén, benzylalkohol, benzoan sodný, ktorý sa pridáva do minerálnych vôd ako konzervačná látka a taktiež hydrolýzou benzylbenzoátu.

Reakcie 
Kyselina hipurová sa hydrolyzuje pomocou horúceho roztoku zásad na glycín a kyselinu benzoovú. Jej etylester reaguje s hydrazínom za vzniku hipurylhydrazínu, ktorý použil nemecký chemik Theodor Curtius na prípravu kyseliny azidovodíkovej.

Referencie 

Karboxylové kyseliny
Aminokyseliny
Chemoterapia

Chemoterapia je v pôvodnom význame liečebná metóda liečby onkologických a parazitárnych ochorení pri ktorých liek cielene zasahuje len rakovinové bunky alebo bunky parazita.

História 
Zakladateľom chemoterapie je nemecký chemik a imunológ Paul Ehrlich, ktorý koncom 19. storočia objavil zlúčeninu arzénu – salvarzán. Salvarzán sa skoro polstoročie používal na liečenie syfilisu. Po objavení antibiotík bol nahradený penicilínom.

Súčasnosť 
Pod pojmom chemoterapia sa označuje akákoľvek liečebná terapia založená na užívaní chemického lieku pacientom. Z praktického hľadiska sa pod pojmom chemoterapia myslí protinádorová terapia, t. j. liečba onkologického ochorenia klasickými cytostatikami. V takomto prípade chemoterapia sa môže aplikovať ako primárna liečba, alebo pred, po alebo súčasne s rádioterapiou či chirurgiou.

Referencie

Externé odkazy 

 http://www.hematologickypacient.sk/sk/content/147-chemoterapia

Onkológia
Parazitológia
Chémia
Katy Talan

Katarína Talánová (* 25. máj 1991, Ilava, Slovensko) je slovenská speváčka, textárka, producentka a modelka.

Život 
Narodila sa v Ilave a vyrastala v Dubnici nad Váhom. Dcéra Ladislava Talána, podnikatela s firmou so strechami na Slovensku a Andrei Talánovej, zdravotnej opatrovateľke v Rakúsku. Má staršiu sestru Luciu a nevlastného brata Ladislava, tanečníka s ktorým spolupracuje. Rodicia sa rozviedli ked mala Katy 2 roky. Chodila na základnú športovú školu Pavla Demitru v Dubnici nad Váhom.

V detstve ako 8 ročná sa zúčastnila prvej speváckej súťaže počas rodinnej dovolenky v Taliansku, ktorú aj vyhrala. Motivovaná úspechom a prirodzenou sebadôverou sa zapojila do niekoľkých speváckych a tanečných súťaží. Popri speve sa venovala aj tancovaniu. Chodila 5 rokov na tanečnú školu.

V roku 2006 ako 15 ročná sa zúčastnila tretej série speváckej súťaže Slovensko hľadá Superstar kde sa prebojovala do semifinále 11 najlepších speváčok.

V roku 2009 ako 19 ročná odišla spievať na španielsky ostrov Tenerife. Mala svoju show kde ju sprevádzali ruská tanečníčka a kubánsky tanečník. Ich vystúpenia boli odvysielané aj v kanárskej TV. Taktiež spievala v úspešných kluboch a cestovala po ostrovoch. Na Kanárskych ostrovoch zostala 2 roky.

Katy navštevuje hudobnú akadémiu spevu v Bratislave

Hudobná kariéra 
V roku 2014 finalistka X Factoru kde ju porota spojila do dievčenskej skupiny s názvom Joy$. Dostali sa až do úplného finále. Boli veľmi úspešné ale v roku 2015 sa skupina Joy$ rozpadla a Katy pokračovala v sólo kariére. 

V roku 2015 odišla do USA na slnečné Miami kde natočila videoklip a vydala svoju prvú skladbu Shining Star. 

V roku 2016 si išla vyskúšať modeling do Indie kde si opäť hudba našla Katy a nahrala s Indickým producentom skladbu Dream World ku ktorej natočila aj videoklip. Katy svojou krásou okúzlila riaditeľa Slovenskej Miss Jozefa Oklamčáka a ten ju poslal do Kórey na svetovú súťaž modeliek Miss Model Of The World 2016 a Miss Global Beauty Queen 2016 kde vyhrala aj zlato za spev. V roku 2016 Katy bola Kalifornii na súťaži talentov celého sveta WCOPA kde  reprezentovala Slovenskú republiku a vyhrala striebro.

V roku 2018 sa stala víťazkou súťaže Queen & Beauty Universe 2018. Zo súťaže Queen & Beauty Universe bola Katy delegovaná opäť reprezentovať Slovensko vo svete a odletela na celosvetovú súťaž Queen Beauty Universe na Miami kde sa dostala do top 10. 

Katy na Slovensku spolupracuje a je tvárou rôznych kampaní napr. Royal Look, Svadobný salón Mirabella, Alcatraz Burger, Fitfabrik, Kovová Slamka, módna návrhárka Gabriella Giotto

Single 

 Shining Star
 Dream World
Hory
Believe

Referencie
Štátny znak Spojeného kráľovstva

Štátny znak Spojeného kráľovstva (The Royal Coat of Arms of the United Kingdom) je oficiálny znak britského monarchu - v súčasnosti Alžbety II., ktorá je zároveň hlavným predstaviteľom krajiny. Znak s rôznymi obmenami je používaný aj vládou Spojeného kráľovstva a členmi kráľovskej rodiny. Tento znak vychádza z historickej tradície a nadväzuje na znaky používané anglickými kráľmi už v stredoveku a to ešte v dobe, keď Anglicko, Škótsko, Wales a Severné Írsko neboli zjednotené v jednom štátnom útvare. Štátny znak má dve verzie, jeden na používanie v Anglicku, Walese, Severnom Írsku a druhý na používanie v Škótsku.

Opis štátneho znaku

Štátny znak používaný v Anglicku, Walese a Severnom Írsku 
Štátny znak je štvrtený štít – v prvom a štrvtom poli je obsiahnutý znak Anglicka – tri zlaté káračajúce levy (presnejšie leopardy) na červenom poli, v druhom poli je umiestnený znak Škótska – červený lev v skoku na zlatom, červenou orámovanom poli, na treťom poli je znak Severného Írska - zlatá harfa na modrom poli. Znak Walesu nie je v štátnom znaku obsiahnutý nakoľko sa Wales z právneho hľadiska považuje len za kniežatstvo v rámci Anglicka, nie za samostatné kráľovstvo. Na štíte je prilba s kráľovskou korunou Anglicka, zlaté a hermelínové prikrývadlá. Štít je obtočený modrým podväzkom so zlatým heslom Podväzkového radu: "HONI SOIT QUI MAL Y PENSE", čo znamená: Hanba tomu, kto v zlom to myslí. Celý znak drží z (herladicky) pravej strany zlatý korunovaný lev hľadiaci k pozorovateľovi a z ľavej strany bájny jednorožec. Menší zlatý korunovaný lev hľadiaci k pozorovateľovi stojí tiež na korune. Obaja štítonosi sú posadení na heraldickej stuhe s nápisom vo francúzštine, ktorý znie "DIEU ET MON DROIT" - Boh a moje právo.

Štátny znak používaný v Škótsku 
Štátny znak používaný v Škótsku je taktiež štvrtný štít – v prvom a štvrtom poli je umiestnený znak Škótska, v druhom poli je znak Anglicka a v treťom poli je obsiahnutý znak Severného Írska. Štítonosi, lev a jednorožec, sú v opačnom poradí ako na znaku používanom v Anglicku, Walese a Severnom Írsku a obaja sú korunovaní. Jednorožec drží vlajku Škótska a lev vlajku Anglicka. Na štíte je prilba s kráľovskou korunou Škótska. Červený korunovaný lev hľadiaci k pozorovateľovi sedí na korune a drží meč a žezlo. Nad týmto levom sa vynie nápis "IN DEFENS", toto motto je škótskou heralidckou tradíciou. Je to skrátené heslo "In My Defens God Me Defend", ktoré v preklade znamená: "V mojej obrane Boh ma ochraňuj". Okolo štítu je namiesto modrého podväzku obtočený škótsky Rad bodliaka. Na modrej heralidckej stuhe je heslo Radu bodliaka v latinčine: "NEMO ME IMPUNE LACESSITI" – Nikto ma nebude dráždiť beztrestne.

Zdroj 

Spojené kráľovstvo
Spojené kráľovstvo
Sídlisko Sever (Pezinok)

Sídlisko Sever je najväčšie sídlisko mesta Pezinok. Nachádza sa v severnej časti mesta pri lokalite Rozálka a historickej mestskej časti Cajla. Od centra mesta je vzdialené dva kilometre.

Prvá etapa výstavby pôvodného sídliska Sever prebiehala v 80. rokoch 20. storočia, kedy boli vybudované vojenské bytové domy, a v 90. rokoch 20. storočia boli dobudované ďalšie (panelové) bytové domy. Podľa údajov z roku 1999 sa rozprestieralo na ploche 5,5 hektára a nachádzalo sa tu 1756 bytov, v ktorých žilo 5600 obyvateľov.

V roku 2007 vznikla ulica dona Sandtnera, kde sa od roku 2008 budoval obytný súbor Sever II. Na jeseň 2019 sa začalo s výstavbou obytnej zóny Sever III – Rozália s novou ulicou Sasinkova a od októbra 2020, na ulici dona Sandtnera, prebieha výstavba bytových domov Severky.

Vybavenosť
Pre obyvateľov sídliska sú k dispozícii dve predajne potravín, predajňa čerstvých pekárskych výrobkov Bageta, pizzeria Obel-liks, dve krčmy, predajňa s novinami a tabakovými výrobkami. Je tu tiež pošta, lekáreň Sever a letné kúpalisko. Špecializované predajne sú sústredené v lukratívnejších miestach, v centre mesta, kde sa pohybuje najviac ľudí a viac sa nakupuje.

Referencie

Pezinok
Sídliská na Slovensku
Magnóliotvaré

Magnóliotvaré (Magnoliales) je rad dvojklíčnolistových rastlín.

Charakteristika 
Zástupcovia radu sú dreviny so striedavými listami so sperenou žilnatinou. Väčšinou sú to aromatické rastliny produkujúce silicu. Prevládajú aj kvety s vrchným semenníkom.

Systematika 
magnóliotvaré (Magnoliales):
 čeľaď anonovité (Annonaceae)
 čeľaď muškátovníkovité (Myristicaceae)
 čeľaď magnóliovité (Magnoliaceae) 
 čeľaď degeneriovité (Degeneriaceae)
 čeľaď viečkovkovité (Eupomatiaceae)
 čeľaď agarovité (Himantandraceae)

Referencie

Externé odkazy 
 Angiosperm Phylogeny 
 The Families of Flowering Plants

Zdroj 
 

Magnóliotvaré
Robert Hajšel

Robert Hajšel (* 28. marec 1967, Banská Štiavnica) je slovenský novinár a politik, od roku 2019 poslanec Európskeho parlamentu vo frakcii S&D. Je členom výboru ITRE pre priemysel, energetiku a výskum, náhradníkom vo výbore AFET pre zahraničné veci. Je dlhoročným odborníkom na európske záležitosti, bývalý funkcionár Európskeho parlamentu.

Vyštudoval Moskovský inštitút medzinárodných vzťahov (MGIMO) so zameraním na diplomaciu a medzinárodné vzťahy.

Životopis 
Hajšel študoval v rokoch 1985-1990 na MGIMO. Od 1990 do 1992 pracoval ako editor pre agentúru ČSTK (dnes Tlačová agentúra Slovenskej republiky). Od roku 1993 bol prvým novinárom, ktorý na Slovensko prinášal informácie z Bruselu ako spravodajca slovenských médií najprv prostredníctvom tlačovej agentúry TASR a neskôr prostredníctvom Slovenského rozhlasu. Po 12 rokoch novinárskej práce sa v roku 2005 stal riaditeľom Kancelárie Európskeho parlamentu.

 1990 - 1992 – Československá tlačová kancelária (ČSTK) - Editor

 1993 - 2005

Počas svojej novinárskej kariéry približoval slovenskej verejnosti aspekty prístupového procesu krajiny do EÚ. Bol pri tom, keď sa Slovensko stalo členom Rady Európy, V4 a podalo prihlášku na vstup do Európskej únie. Počas 12 rokov novinárskej prinášal občanom Slovenska informácie z Bruselu, Štrasburgu a Haagu. Okrem informácií z oficiálnych zasadnutí Európskej rady pokrýval zasadnutia Európskeho parlamentu a brífingy Európskej komisie. Za novinársku prácu mu bolo udelených niekoľko ocenení od štátnych orgánov. Autorsky prispieval pre zahraničné médiá ako pre Politico, European Voice, La Libre Belgique.

 2005 - 2019

V roku 2005 sa po absolvovaní 5-etapového konkurzu stal riaditeľom Kancelárie Európskeho parlamentu.

 2019

Vo voľbách do Európskeho parlamentu v máji 2019 bol zvolený za poslanca Európskeho parlamentu. Kandidoval ako nezávislý na kandidátnej listine strany SMER-SD. Nie je členom strany SMER-SD.

Kariéra 
1990 - 1992 - Československá tlačová kancelária (ČSTK) - Editor
1993 - 1999 - Tlačová agentúra Slovenskej republiky (TASR) - Zahraničný spravodajca, Brusel
1999 - 2005 - Slovenský rozhlas - Zakladateľ pobočky Slovenského rozhlasu v Bruseli
2005 - 2019 - Európsky parlament - Kancelária na Slovensku - riaditeľ
2019 - 2024 - Európsky parlament - Poslanec Európskeho parlamentu

Publikácie 
Autor knihy Slovensko a Európska únia, 2002, ISBN 80-968152-8-8

Referencie

Externé odkazy 
Web Roberta Hajšela 
Robert Hajšel na trend.sk
Robert Hajšel na europskenoviny.sk
Robert Hajšel na euractiv.sk
6/5/96, Politico, Slovaks forge a modern society while clinging to the past

Slovenskí manažéri
Slovenskí novinári
Slovenskí europoslanci (2019 – 2024)
Osobnosti z Banskej Štiavnice
Absolventi Moskovského štátneho inštitútu medzinárodných vzťahov
Sahara (Pezinok)

Sahara (označovaná aj ako Sídlisko Sahara alebo Dubový vŕšok) je lokalita a sídlisko s bytovými a rodinnými domami v meste Pezinok. Nachádza sa v blízkosti vinohradov, západne od sídliska Juh, s ktorým ho oddeluje potok Saulak. 

Do roku 1996 bola v pláne výstavba sídliska a polyfunkčných priestorov na mieste bývalých vinohradov pri Myslenickej ulici, neskôr však táto lokalita pripadla komerčnej výstavbe. V roku 2002 bola výstavba rozšírená o rodinné a bytové domy v časti Dubový vŕšok.  Dubový vŕšok sa nachádza severozápadne od obchodného parku, nazývaného aj Sahara Shopping Park. V roku 2018 sa začala výstavba bytových domov Vinice.

Nachádzajú sa tu tri ulice: Ľudovíta Rajtera, Kataríny Franklovej a Eugena Suchoňa. Sprava sa lokalitou tiahne Okružná ulica, sídlisko zospodu ohraničuje Obchodná ulica a obchodný park zospodu ohraničuje Myslenická ulica.

Referencie

Pezinok
Sídliská na Slovensku
Kalória

Kalória (značka cal) je jednotka energie. Je definovaná ako energia, ktorú je potrebné dodať 1 gramu vody na zvýšenie jeho teploty o 1 °C z 14,5 °C na 15,5 °C.. Názov pochádza z latinského slova calor, ktoré v preklade znamená teplo.

Často sa používa aj jednotka kilokalória (značka kcal), ktorá bola vytvorená pomocou SI predpony kilo, označujúcej 1 000, čo znamená, že 1 kcal = 1 000 cal. Táto jednotka sa používa najmä na vyjadrovanie energetického obsahu jedál a nápojov aj keď v takomto prípade sa jej často hovorí iba kalória. Fyzikálne ju môžeme definovať ako energia, ktorú je potrebné dodať jednému kilogramu vody na zvýšenie jeho teploty o 1 °C.

Aj keď jednotka je odvodená pomocou jednotiek SI, samotná kalória sa za SI jednotku nepovažuje.

Premena na iné energetické jednotky 

 1 cal = 4,184 J
 1 cal = 0,003968 BTU
 1 cal = 2,611·1019 eV

Referencie 

Jednotky energie
Fyzikálne jednotky
Dagon

Dagon môže byť:

poviedka Howarda Phillipsa Lovecrafta, pozri Dagon (poviedka)
extrasolárna planéta, pozri Dagon (planéta)
rod motýľov z čeľade Nymphalidae, pozri Dagon (rod)